230 FRIES, SVERIGES MYXOMYCETER. 



hållande rundade, aflånga eller oregelbunda kalkmassor, 20 — 30 /.t 

 stora hos de förra och 20 — 40, ja, ända till 70 ft i diameter hos 

 de senare. Detta är en egenskap, som fullständigt strider mot hela 

 familjen Didyrnio.cece s karaktär, men enligt Lister (Monogr. 

 pag. 107) förekommer dock någon gång kalkförande kapillitium 

 hos några Didi/mium-SirteY, I), squamulosum och farinaceum, 

 samt enligt en uppgift i bref äfven hos Did. Trochus samt 

 Cliondrioderma spumarioides. Helt säkert torde därför före- 

 komsten af kalk uti kapillitiitrådarna hos Lepidoderma Caresti- 

 anum blott vara att anse som en abnormitet och ej berättiga 

 till artens sönderdelning uti tvenne, då i öfriga karaktärer alla 

 de kända exemplaren ganska väl öfverensstämma. 



De jämtländska exemplaren bildade plasmodiokarpier af 

 10 — 25 mm:s längd, 3 — 5 ram:s bredd samt 1 mm:s tjocklek. 

 Kapillitiitrådarna äro tjocka, 3 — 4 f.i i genomskärning (utom vid 

 de kalkförande ansvällningarne); sporerna äro synnerligen kon- 

 stanta, hvad storlek och utseende beträffar, omkring 16 f.i i 

 diameter samt mycket fint taggiga. 



Lepidoderma obovatum Mass. Enligt en uppgift af Massbe 

 i hans monografi (pag. 255) skulle denna art förefinnas i exem- 

 plar från Sverige uti Kew Herb., — de enda kända exemplaren, 

 efter hvilka han beskrifvit arten, — hvaremot detta förnekas af 

 Lister, som ej kunnat finna dem där. Den torde därför tills 

 vidare böra hänföras till de mera osäkra myxomyceterna. 



Fam. 4. Stemonitacese. 



Stemonites fusca RoTH.^) Allmän: södra Sverige (äfven 

 Gotl.) — Angml.(!) och Lule Lappm. (A. Cleve). — Hos oss 

 äro iakttagna två former: 



^) I Upsala bot. museum förvaras en Stemonites-hxi, som är tagen växande pä 

 lefvande blad oeh strån pä en gräsmatta i bot. trädg. därstädes (af K. A. Th. 

 Seth). Växplatsen erinrar om Stein, herbatica's, och de nästan fulL-tändigt 

 glatta sporerna öfverensstämma äfven med dennas. De kantiga maskorna i 

 kapillitiets ytliga nät, såväl som sporernas färg, göra mig dock böjd att hän- 



