520 HEDLUND, POLYMORPHISMEN HOS KLOROFYCÉER, 



Först efter afslutad protoplastdelning bildas cellväggar samtidigt, 

 så att lika inånga celler bildas som protoplaster utom vid svärm- 

 bildningen, då de talrika, genom delning uppkomna protopla- 

 sterna kunna utträda pä för olika arter och under olika förhål- 

 landen olika sätt och anta form af svärmare, hvilka som normalt 

 utbildade äfven till arten i de flesta" fall kunna åtskiljas. Ett 

 annat förlopp vid protoplastdelningen består däri, att kärndel- 

 ningen går före delningen af kromatoforen, hvarvid cellväggen 

 utbildas succedant och är färdigbildad i och med kromatoforens 

 afslutade delning. I detta fall sker naturligtvis cellbildningen 

 successivt. Man kan för öfrigt lätt af cellernas läge sinsemellan 

 se, om de bildats successivt — vare sig protoplastdelningen skett 

 på det ena eller andra sättet — eller samtidigt, då protoplast- 

 delningen alltid försiggått på det förra sättet. Vid svärmbild- 

 ning efter successiv cellbildning upplösas skiljeväggarne. Äfven 

 då orörliga gonidier bildas af successivt bildade celler, tyckes ett 

 mellersta parti af gamla väggar upplösas. 



Det anförda torde tillräckligt visa, att en utredning varit 

 omöjlig medelst den vanliga, komparativa undersökningsmetoden, 

 som består däri, att man genom sammanställning af olika facer 

 i en utveckling eller ett arbete hos olika sluter till förloppet hos 

 ett och samma. Det har varit alldeles nödvändigt att i detalj 

 kunna följa hvarje förändring hos ett och samma individ och 

 dess afkonilingar för att komma till ett säkert resultat. Man 

 måste med andra ord använda en metod, som i motsats till den 

 komparativa skulle kunna benämnas den direkta undersökningsme- 

 toden, och som består däri, att man hos ett och samma individ 

 och ett och samma organ följer hela förloppet i en utveckling eller 



sväraiarens längdriktning ocli gä frän ciliens vidfästning till dess spets (iakt- 

 taget på svärmare, hvilka fastnat vid glasytan). Svärmarens rörelse blir här- 

 igenom jämn och icke vaggande. Hos alla normalt utbildade svärmare af de 

 andra, närmare undersökta algerna, som kunna uppträda i en svärmbildande 

 modifikationsform, äro cilierna bägböjda med basalstyckena stälda i nästan 

 samma räta linie vinkelrätt mot svärmarens längdaxel och med spetsarne 

 riktade bakåt. Vågrörelsen utföres vinkelrätt mot det plan, som går genom 

 cilien och svärmarens längdaxel, hvarvid svärmaren rör sig framåt under en 

 vaggande rörelse lik den, en fram vrickad båt utför. 



