35 



på Nordsiden, hvor til de af Br. anførte Steder kan føies Buaii- 

 myren rigeligt, Lexvigstranden i Fjæren, Garten i Grøfterne. 



OxycOCCQS palustris har jeg fundet nærmest Byen på Lo- 

 holtmyren, hvorfra den også anføres af Gunnerus (Stenemyren) 

 og på Byåsen; ellers almindelig; Formen microcarpus på Byåsen 

 og i detheletaget hyppigere end a. 



De Steder, hvor Cal luna vulgaris indtager de største Stræk- 

 ninger omkr. Byen, ere Bymarken, især på Skifferen over den 

 sydligste Del af Gjetefj eldene til Tømmerdalen og Gråkallen og 

 over Solemåsen forbi Livandet og Tyvandet („inter Lievandet 

 & Tyevandet copiose" Gunnerus) samt på Østsiden afByen over 

 Høiderne øst om Stene og Loholt til Dalen ved Tømmerhol, hvor 

 den fortrænger en stor Del af den øvrige Vegetation og udbre- 

 der sig mere og mere på Myrene (cfr. N. Fl p. 1287). 



Diapensia lapponica. Foruden på Gråkallen (henv. 600 M. 

 o. H.) og Vasfjeldet (henv. 700 M.), forekommer den på Svart- 

 hejen i Lensvigen (omkr. 400), Galgebjerget i Rissen (300); på 

 de høiere Fjelde i Ørkedalen (Nissen), på Stjørdalsfj eldene 

 N. Fl.) 



Sanicula europæa, som forhen ikke var fundet nordli- 

 gere end Stangvigen, blev i Sommeren 1886 fundet på Lexvig- 

 stranden af Bryn. 



Ægopodium potlagraria har i de sidste År udbredt sig langs 

 den gamle Jernbanelinie ved Valene og på Domkirkegården; 

 andre Voxesteder ved Byen ere Smedstuen, Sverresli o. s. v. 



Conium maculatum fandtes atter i 1886 i svær Mængde på 

 samme Steder som forhen (cfr. Not. I.) 



Sedum anglicum. Hitren øst for Havn i Mængde, Garten, 

 Bejan, Storenesset på Stadsbygden samt (if, Br.) i Vagnvigen, 

 Kei østligste Sted, hvor den er fundet, medens den aldrig er be- 

 mærk<;t på Sydsiden af Fjorden. 



S. rupestre er fortiden på de forhen nævnte Steder også 

 fundet ved Saxvig (Cand. Conradi) og „hist og her mellem 

 Ilindreim og Lexvigen" (Br.) 



Saxifraga COtyledon. I Bymarken (cfr. Not. I) udenfor 



