46 



Den af ham benævnte S. arbuscula er neppe identisk med nogon 

 af de 2 ovennævnte. 



Medens i Bymarken Sal. glauca er den hyppigst forekom- 

 mende i de mod Fjorden vendende Trakter nord for Fj eldene, 

 er S. lapponum den overvejende fra Fjeldmyrene og på den 

 indvendige Side ned mod Skjelbreden og hist og her ned over 

 omtr. til Kystad. Med denne og S. aurita tindes en Form, som 

 synes at være Bastard at begge, såsom ved „ Marken" ved Skjel- 

 breden og på Lyskletmyren i Klæbo. 



S. herbacea findes på Siderne af Rundheja, 400 M. o. H. 

 rigeligt. 



Oxyria digyna forekommer sjelden og tilfældig lige til Fjor- 

 den såsom ved Trollabækken ; udenfor Bymarken begynder den 

 nærmest i Vasfjeldskaret og i Mængde på Vasfj eldet, i Trakten 

 omkr. Trangfossen, Brøttem og Klæbostigen, Jer vfj eldet og der- 

 fra med Bækkene ned i det højere Mostadmarken, men fandtes 

 ingensteds helt ned til Jonsvandet. 



GnapSialiym supinum, forhen ikke bemærket i Byens nærmeste 

 Omegn, forekommer på Siderne af Rundhejen (omtr. 400 M. o. 

 H. i Selsk. med Salix herbacea) samt hist og her over Stor- 

 hejens Plateau; fremdeles i Mængde på Vasfj eldet og der gjen- 

 nem det store Skar langs Sæterstierne ned til omkr. 250 M. oven- 

 for Lysklet i Melhus. 



G. norvegicum i Tømmerdalen, det nærmeste Voxested ved 

 Throndhjem. 



Erigeron eiongatus i Mængde og af stor Frodighed i Klæ- 

 bostigen. Den i det nærliggende „Skjølen" forekommende Art, 

 som i Habitus ligner denne, tilhører derimod E. acre (Skal- 

 frugterne hårede), nærmest E. drøbachense. 



Lactuca rauralis findes endvidere i Kusetmarken. 



Valeriana Officinalis (non sambucifolia) i Tømmerdalen; 

 forhen ikke fundet ved Sydsiden af Fjorden. 



Lobøiia dortmanna findes i ganske svær Mængde i Jons- 

 vandet, såvel ved Jervan og Simen som især fra Roten til Osen, 

 men i den overordentligt kolde og regnfulde Sommer 1887, da 

 Vandstanden stadigt var usædvanlig høj, voxede Stængelen til 



