26 



ten, allerede indenfor Ilsvigen i Havets Niveau, men især i Fjeld- 

 regionen, under Cxråkallen og Rundheja. 



Triodia decumbens. Ikke blot ved Fjorden men mangc- 

 steds på Byåsen til Kystad og Lerbroen og (if. Bryn) til Sel- 

 bosøen. Den går ind og nord til Beistad — og Værafjorden. 



Poa glauca, som ikke er optaget iThr.Fl., fordi den i 

 N. Fl. er opført under P. nemoralis, er almindelig; nær Byen tindes 

 den i Mængde på Torvtage på Hladestranden, på Hladehamme- 

 ren, Cliristianstens Mure, Byåsen o. s. v, 



Cynositrus Cistatus har jeg fundet tilfældig på Hladeham- 

 meren. Efter Gunnerus ved Jonsvandet. 



Festuca OVina vivipara er if. N. Fl. på Kysten hyppigere 

 end Hovedarten og efter Br. på Nordsiden af Fjorden, hvor jeg 

 også har seet den hyppigt lige ved Fjorden (f. Ex. på Thors- 

 hougen i Stadsbygden); på Sydsiden er det derimod ikke så; 

 her træffes den først i de fjernere Fjeldtrakter; nærmest har jeg 

 seet den stor og frodig under Rundheja. 



Bromus arvensis forekom i nogle Ar i Mængde på Jern- 

 banetomterne, men synes nu at være f orsvundet ; fremdeles omkr. 

 Rotvold. 



Carex pulicaris fandtes på Plateauet på Rundheja, omkr. 

 500 M. o. H. ; i Lavlandet på mange Steder. 



Carex muricata. Nye Voxesteder ere: Hladehammeren un- 

 der Heimstad, Marken ved Persaunet og Bakaunet, Blaklien, 

 Tomseturen, Blekenmarken fleresteds, ved Tillerbroen under 

 Randlien og i Kuseturen ved Jonsvandet samt fleresteds på Nord- 

 siden (Br.) 



C. elongata er sjelden. Jeg har fundet den i Klæbo på 

 fugtig Skoveng i Dalen ved Rønningen; forøvr. er den norden- 

 fjelds kun fundet i Stjørdalen (Bl.) og i Ørkedalen f. Ex. ved 

 Rømmesmo (Nissen). 



C vitiliS; som forhen ikke er angi vet for det Norden- 

 fjeldske, er af Bryn fundet i Lensvigen og fleresteds på Nord- 

 siden. Sandsynligvis er det også denne, som jeg senhøstes fandt 

 i en vanskelig bestemmelig Tilstand, på Rundheja i Selsk. med 

 C. pulicaris. 



