80 



Diftonger. 



En afgjort sammenhæng med svenske dialekter finder man 

 i det sydøstlige af stiftet i behandlingen af de gamle diftonger 

 aU; øy og ei. De sammendrages nemlig til enkelte vokaler, og 

 sammendragningen er ikke alene ensartet med den i Østerdalen, 

 men også med den, som forekommer i Herjedalen; formodent- 

 lig er den også i sin årsag om ikke i tid tilsvarende til den 

 sammendragning, der i svensk og dansk allerede kavde fundet 

 sted tidligere, end de ældste os bevarede sprogmindesmærker med 

 latinsk skrift i disse sprog blev optegnede. Hvad årsagen til 

 diftongudvikling og diftongsammendragning er, synes man endnu 

 at have lidet på det rene; almindelig synes man at antage, at 

 en jævn tiltagen eller synken af udåndingsaksentens styrke be- 

 fordrer sammendragning af diftonger, en mere springende bevæ- 

 gelse derimod bevarelse af de gamle og tildels dannelse af nye. 



Både søndenfor og nordenfor fj eldet er diftongernes udbre- 

 delse i ordforrådet trinvis aftagende, når man nærmer sig h^n- 

 imod dette; selve de forskellige trin i denne aftagen ligner hin- 

 anden på bægge sider. Røros præstegeld, der således, hvad be- 

 liggenheden angår, er centralt i det diftongløse strøg, er 

 dog ingenlunde det samme i henseende til fænomenets om- 

 fang. Selbu og Holtålen i nord, Nordre Østerdalen i syd, 

 er de steder i Norge, som fuldstændigst har opgivet dem. I 

 de førstnævnte præstegeld er kun udlydende diftong bevaret, 

 som i nei og døy; maske kan man endog betragte det, som 

 om udlydende au er sammendraget i aav (interj, au) og 

 jåågh (jo). Ellers bliver der au til o, øy til ø og ei til e, også 

 foran oldn. b og g, som i rod (rød), hoogh (haug), nøø (v. nøde), 

 hree (adj. bred), seegh^ et ord som dei (deig) viser ikke vaklen 

 i regelen, thi der er diftongen indkommen fra den bestemte form, 

 hvor g for den følgende vokals skyld er blevet ^', og ny diftong 

 således vilde være opstået, selv om den foregående vokal havde 

 Været é eller æ. I Singsås, Støren og Rennebu er forholdet for- 

 øvrigt det samme, men alle opr. diftonger danner der diftong 

 tned følgende g Andre bygder, der omtrent danner en halv 



