116 



Tillæg og rettelser. 



S. 39 1. 9 f. o. læs: f. eks. den. 



S. 39 1. 21 f. 0. læs: efter kort rodstavelse. 



S. 39 1. 22 f. o. læs: efter lang. 



S. 45 2den passus. Forskellen mellem de indre fjordbygder og 

 de egtl. kystbygder i Romsdalen og det sydlige Nordmøre 

 synes ikke at være særdeles betydelig. Forskellens karakter 

 synes at være parallel med den tilsvarende i Bergens stift: 

 de ydre distrikter synes at være mere afgjort vestlandske, 

 men ^ordbygderne at have bevaret adskillige former, der 

 synes ældre og mindre påvirkede af kultur og samfærdsel. 



S. 52 1. 17 — 18 f. o. Flertalsformerne bcekke, bjøhrke viser sig 

 i Trondhjems by at være af langt overveiende hyppighed i 

 forhold til de mouillerede former. 



S. 55 1. 4 — 3 f. n. står: slei (f. slægge). I Opdal, læs: slei 

 (f. slægge) i Opdal. 



S. 56 1. 10 ff. f o. Affrikater er det almindelige både på Nord- 

 møre og i Romsdalen, men deres skarphed aftager gerne 

 indover fjordene. 



S. 60 1. 1 f. o. Kystdistrikter i Romsdalen palataliserer i lanjn, 



S. 61 1. 4 f. o. Enkelte ord af den omtalte slags har også 



dental, ikke palatal, udlyd i Børgsen og Orkedalen, f. eks. 



fjell, spjell, 

 S. 62 1. 11 ff. f. o. I Romsdalen og det sydvestlige Nordmøre 



synes der ikke at findes nogen virkelig palatalform af t. 

 S. 63 1. 12 f. o. Palatalt t i lætjt etc. forekommer også i Røros, 



Tydalen og Rennebu, tildels i Støren. 

 S. 67 1. 11 f. n. Grænsen for brugen af tykt 1 for oldn. rb 



synes at gå gennem Kvernes. Kristianssuuds by skal have r* 



