137 



grund af deres videnskabelige betydning i og for sig selv og paa 

 giTind af den nytte, kundskab i dem havde for enhver slags 

 udvikling.*) Han havde været med at udarbeide universitetsfun- 

 dasen af 31. mars 1732. Denne kom dog ikke til at virke til 

 naturvidenskabernes fremme. Ikke fuldt to aar efter fundatsens 

 kundgjørelse erklærer han i et brev til den norske statholder Chr. 

 Rantzau: „Vel har den nye Kgl. Fundation for Universitetet promit- 

 teret, at philosophia naturalis og physica experimentalis skulle flit- 

 tigen af den ene Medico eller Mathematico professeres. Men, 

 her er, Gud bedre det, kun lidet Tegn dertil .... Buchwald 

 kiende Alle; og den anden Medicus Detharding, som vi fik fra 

 Rostock, var en stor Mand derude, men sandelig intet Miraculum 

 her. Hans anatomiske Lectier for Barbererne lover og ingen store 

 Ting om hans Physica experimentalis." I en forestilling af ham 

 (1741) i anledning af de forskjellige fakulteters forelæsninger ud- 

 taler han, at theologerne ogsaa kunde have godt af at høre andre end 

 theologiske forelæsninger. Her heder det i denne forbindelse : „saa 

 ved man jo ogsaa: ey alene hvor smukt og priseligt for Natio- 

 nen det er, men ogsaa hvor nyttigt for den almindelige Oeconomii 

 at mange med Tiden kunde findes, som, endskjøndt ikke Medic, 

 eller Mathematici af profession, dog hafde teinture af bern. te yp- 

 perlige Sciencer, som de siden kunde applicere deels i deres Embeds 

 Forretninger, deels til lærde og nyttige Observationer in re physica 

 patriæ, re Medica, Botanica, Anatomica og hundrede Slags Forbe- 

 dringer i Kunster og Yidenskaber at paatencke, paa den Maade 

 som de Svenske saavelsom andre Nationer hafver begyndt. 



Jens Gram ansees ogsaa for at være den egentlige stifter af det 

 danske videnskabsselskab Efterat nemlig denne sammen med J. 

 L. Holstein og Erik Pontoppidan havde deltaget i en kommission 

 til at ordne og besRrive den kongelige mynt- og medaille-samling 

 (1739 1742), fandt han, at kommissionens arbeide kunde ud- 

 strækkes til andre, dermed beslægtede gjenstande. Han foreslog 

 derfor oprettelsen af et Societas Antiquitatwn 1 1 Bistoriarum Patriæ, 

 der ikke blot skulde sysselsætte sig med , .nordiske Antiquiteter, men 



') cfr. Didrichsen I. c. p. 78 llg. 



