140 



physisk-økonomiske skrifter, der nærmest angik deres distrikt, og 

 feiede dertil et naturhistorisk anhang, hvori dettes dyr, plan- 

 ter og stenarter opregnedes. 



Det vil derfor være nødvendigt at se lidt paa denne literatur- 

 grens udvikling, for vi fortsætter fremstillingen af den botaniske lite- 

 raturs udvikling i Danmark — Norge. 



Kap, 2. 



Topografisk literatur, indeholdende meddelelser om norske 

 naturalier*), indtil 1750. 



Vor ældste norske saavel prosaiske som poetiske literatur 

 indeholder ikke saa faa oplysninger angaaende landets naturforholde 

 og de tre naturriger. Saaledes omtales i vort gamle Kongespei 

 (Speculum regale) endel forunderlige dyrearter, specielt hav- 

 uhyrer saasom hvalfiske. 



I denne forbindelse kan ogsaa nævnes den hos Briinnich (1. c. 

 p. III) omtalte: Others Reise fra Norge til Slesvig (anført i 

 Spelmanni Vita Alfredi). Other, der hørte hjemme paa Helgeland 

 i Norge, skal paa angelsachsisk have beskrevet sin reise (c. 880 — 

 890) for kong Alfred den store og deri nævnt „rensdyr og ross- 

 marus, af hvis hud gjordes tauge." 



Vi vender os dog til den senere literatur (fra det 16de aarh. 

 af). For sammenligningens sky\å skal der tillige (eiter Jessen: 

 Det Kongerige Norge. Kbhvn. 1763. I) anføres nogle udlændin- 

 gers topografiske meddelelser eller reisebeskrivelser om Norge. 

 Hvad disse sidste indeholder af naturhistorisk interesse, er dog for 



*) Her medtages ikke skrifter, der vedrører mineralogien eller bjergverkerne i 

 Norge. 



