144 



ning, Beskaffen! wd og Deéling udi visse Lchn, Biskopsdømmer, 

 Provstier, Præstegield, Laugdømmer, Fogderier, Thingla/ug etc. 



Saavelsom Indbgggernes Tilstand og Ncerhig, Tillige med Ad- 

 skillige paa et eller andet Sted forefaldne Merkværdigheder samt 

 forefundne Monumenter forestilles, Og til Slutning er hosføjet en 

 Fortegnelse paa Dyr, Fugle, Fiske, Træer og Urter, som findcs 

 i Norrige. u Bogen blev approberet af A. Magnussøn og udgivet 

 i Kjøbenhavn 1715*) 



„Den Første Part præsenterer Landsens BeskafTenhed i Almin- 

 delighed, udi 5 Capiteler, saasom Hovedet med sine 5 Sandse.'* 



„Den Anden Part stiller os den høyre Arm eller østre Side af 

 Landet, som er Christiania Stift med sine Afdeelinger. " 



„Den Tredie Part den Vesterste og Venstre Arm, som er 

 Christiansands Stift med sine Ledemoder." 



„Den Fjerde Part stiller og den øvrige Vestre Side og Deel 

 af Landet, som er Bergens Stift." 



„Den Femte Part stiller os fore den østre og Nordiste Side 

 af Landet, som er Trundhiems Stift." 



Denne inddeling af bogen staar i nøie forbindels med hans i 

 indledningen udtalte opfatning: „Chronologia eller Tidens Beskri- 

 velse maae lignes med Historiens Liv og Aande ; men Stedens Be- 

 skrivelse eller Chorographia maae kaldes den Krop eller Legeme, 

 som Livet er indesluttet udi." 



Dette alene er nok til at vise forfatterens interesse for naturhi- 

 storien, men end mere fremtrædende bliver dette i det i titelen an- 

 førte tillæg, hvoraf den første del handler om „Firefødde Dyr, som 

 findes i Norrige samt krybende Orme" (p. 240 — 251), den anden 

 om: „Fiske, som findes i salt-Søe, samt ferske Vande i Norriges 

 Rige" (p. 251 — 258) og den tredje om: „Træer og Urter, som 

 voxer af sig selv i Norrige" (p. 258 — 274). Dette sidste tillæg, 

 der omfatter ca. 400 planter, er, endskjønt det næsten kun er en blot 

 og bar opregning, af adskillig interesse som en af de ældste plante- 

 fortegnelser her i Norge og røber en for den tid ei ubetydelig 

 kjendskab til plantelivet. Den citeres derfor ofte af de følgende 



*) Efter Jessen. (1. c. 110) skal manuscriptet først være udgivet af brodersøn- 

 nen justitsraad Ramus 1735. 



