205 



sands stift, 1810 ligeledes i Ryfylke i Stavanger amt og 1813 i 

 Søndhordland i søndre Bergenhus amt. Han døde 1819. 



A f ren topografisk karakter er ogsaa : Geographie til Ungdom- 

 mens Brug. Kjøbh. 1776 af Christian Sommerfeldt (født Sommerfeldt 

 1746 i Totens pgd., alumnus ved Valkendorfs collegium; 1776 se- 

 kretær i økonomi- og commercekollegiets norske kontor, 1779 rente- 

 skriver i rentekammeret, 1781 amtmand over Christians amt, 

 1811 ridder af Danebrog, død samme aar. 



Blandt de forfattere, der i det 17de aarhundrede behandlede 

 emner, der angik Norges naturhistorie, maa ogsaa anføres den 

 berømte Ole Worm, der 1653 skrev en af handling: Historia oie Worm. 

 animalis, quod in Norvegia qucmdoque e nubibus decidit et såta 

 ac gramina magno incolarum detrimento celerrime depascitur, 

 Hafniæ MDCL1II -- senere indlemmet i det af hans søn Wil- 

 lum Worm udgivne Musæum Wormianum (1655). Hans 

 svoger, biskop Sc hel der up, i Bergen havde nemlig sendt 

 ham nogle lemæn, og det er disse, af handlingen dreier sig om. 

 Worm leverer en beskrivelse over dyrets ydre og tør ikke anse 

 den gjengse mening, at lemænet skal være opstaaet af forraadnede 

 skyer, for ganske urimelig; men den anden mening, at dyret skulde 

 forplante sig paa sædvanlig vis og bortføres ved vindens magt, 

 betegner han tillige som ikke usandsynlig. Selv er han mest tilbøielig 

 til at an tåge en naturlig forplantning, da dyret af naturen er ud- 

 styret med kjønsdele. Hvad deres pludselige tilsynekomst og umaa- 

 delige udbredelse angaar, paapeger han, at deres talrighed staar 

 i nøie forbindelse med vinterens temperaturforholde. I det næst- 

 fSidste kapitel af af handlingen, taler han om dyrenes ødelæg- 

 gelser, og tilslut behandler han deres nytte. Han tinder, at de er 

 ganske unyttige skabninger, og at de udsendes af Gud til straf 

 for vore synder. Om dette dyr har før ham ogsaa Olaus 

 Magnus, Julius Cæsar Scaliger og Peder Claussøn skrevet; til disses 

 autoritet stwtter Worm sig. Senere skrev Linné derom i Det sv. 

 vidensk. acad. afhandl. 1740. 



Et lignende skrift fra næste aarhundrede er: Disquisitio 

 Physka vermium in Norvegia, q>" n<>ri visi, una mm tabulis 



