222 



Suirisax ell. Brock, Rotter, Muus, Lømminger ell. Leminger. Andet 

 stykke (p. 53) er overskrevet: „0m alle wscadelig Diur" og 

 omhandler ,,Elss-diur, Hiorte och Hinde." Tredje stykke (p. 60) 

 er overskrevet: „Om F i se he. Om attschillige Slaugs Flsche, som 

 rindes i Norrige och under Norrigis Side" saasom: ,,adschillige 

 Slaugs Huale, Sjøormen, Rosmar och Sæle, Helle-Flønder, Rocker, 

 Størren, Mackrell oe Mackrell-Størien, Sield, Torsk, Lange, Kollie 

 eller Huitling, Lysse eller Lyrblege, Sæy, Haa, Haabrand oe Haa- 

 skierding. Brugde, Ouwer, Smellt, Quabso eller Rognkiexe, Siøkock 

 eller Knude, Bergylte. Blaastachen och Høriaaderen, Hummer, 

 •Krabber, Skielfisch, smaa Kraber och Kuffunger.") Fjerde stykke 

 er overskrevet: „Om de Fisene, som saa vell ere udj 

 ferske Vande som adj dett salte Haff" (,,Lax, øredt oe 

 Bleege, Aall"). Femte stykke (p. 122) er overskrevet: ,,Om Fugie,| 

 huor mange Slags Fugle udj Norrig findes, baade 1) Skouff-Fugle, 

 2) Haff-Fugle og 3) Husfugle." Der er kun bevaret et stykke om 

 „ørnen." 1 sjette stykke (127 — 138), der er overskrevet: „Om 

 Skouffu e oe Thræ i Norrige" nævnes: ,,Eegh, Bøegh, 

 Furre eller Furrethreer, Gran Asch, Skouff-Abell, Alm, 

 Bierch, Aspetræ." Hertil har rimeligvis ogsaa sluttet sig et 

 afsnit om „ Urter og Blomster," som mag. Michael Ty rn olm, 

 fader til den oftere i forbindelse med Gunnerus nævnte botaniker, 

 presten Nils Henrik T., omtaler som ,,nichtswurdig, særdeles i disse 

 oplyste Tider." (Se L. Daae i ,,lllustreret Nyhedsblad" nr. 7: 

 „Nye Bidrag til Peder Claussøns Biographi"). 



Som kilder til P. Claussøns naturhistorie kan anføres : Konge- 

 speilet (især til afsnit tet om h vaierne), Olaus Magnus: Historia 

 dv gentium Septentrionalmm variis conditionibus) og botanikeren 

 "Hier ony mus Bock (se pag. 146). Mange meddelelser spee. om 

 Nordland har han ogsaa faaet af Jon Simonssøn, lagmand i Man- 

 dal, død 1575 (se Storm 1. c. LVI). Men størstedelen skyldes 

 vistnok hans mangesidige lærddom, hans omgang med folk i alle 

 stillinger og personlige kjendskab til store dele af landet. Fornem- 

 melig hvilende paa hans reiser omkring i stiftet har ogsaa hans 

 ,, Stavangers Stifts Beskrivelse" været, hvoraf Storm har 

 udgivet nogle brudstykker (1. c. 438 — 456). Dette arbeide har gaaet 



