236 



kaar {Libertatis rusticorwm strenuus vindex assertorque" Suhm) 

 og døde 1791 som landfoged i Oldenborg. 



En planteslægt Oederia blandt Synanthererne opkaldte De Can- 

 dolle efter ham. 



Oeder fik til medhjælper en presteson fra Tønder, Johan 

 Johan Zoega. Zoega (f. 1742), der 1762 kom til Kjøbenhavn og 1762 — 1764 

 studerede navnlig moser under Linné samtidig med den som en- 

 tomolog bekj endte Johan Christian Fabricius (1770 professor 

 i statsøkonomi og siden professor i samme videnskab og natur- 

 historie i Kiel). Linné skal engang spøgende have sagt: Quando 

 Dominus Fabricius ad me venit cum insecto et D. Zoega cum 

 musco, tune ego pileum detraho et dico : magistri mei estote (Zoegas 

 levnet i Minerva mai 1789). Fra 1765 — 1770 var Zoega lektor 

 og Oeders medhjælper ved den botaniske have. Han forlod bota- 

 niken omtrent samtidig med Oeder og blev 1771 finanssekretær 

 og døde som deputeret i finanskollegiet 1788. Han har skrevet 

 en Beskrivelse af nogle Planter i Linnes Mantissa plantarum 

 altera. Holmice 1771, samt Flora islandica, paa grundlag af ar- 

 beider af O. F. Muller og Kænig. Han havde dogogsaa selv 

 foretaget botaniske reiser paa Island og desuden paa Bornholm. 

 Linné opkaldte en planteslægt blandt Synanthererne Zoegea efter 

 ham. Om hans efterladte herbarium se Hornemann i Krøyers Nath. 

 Tidsskr. I. pag. 112. 



Christen Fnis y ec j ^en af disse bør nævnes Oeders modstander Christen 



Rottbøll. 



Friis Rottbøll (f. 1727). Han reiste til Sverige for at høre 



Linné og siden til Tyskland, Frankrig og Kalien, fra hvilken reise 



han kom hjem 1761. Allerede 1756 var han bleven professor 



medicinæ, men først 1776 blev han professor ordinarius deri og' 



bestyrer af universitetets botaniske have*). Da det nye botaniske 



institut 1770 var bleven nedlagt, og Oeder bavde opgivet botaniken, 



var han nu eneraadende paa dette omraade og holdt i den botaniske 



have forelæsninger over Botanikens udstrakte Nytte 1771. Dog 



havde han allerede tidligere gjort sig bekjendt ved sin afhandling 



i Kjøbenhavnske Vidensk. Selsk.**) Skr., bind X (1766—1767) p. 



*) 1778 nyttedes denne til Charlottenborg, hvor slotshaven indrettedes dertil. 

 **) hvoraf han blev medlem 1763. 



