178 ENESTRÖM, TAYLORS O. NICOLES FÖRTJÄNSTER OM DIFF. -KALKYLEN. 



detta påstående anför han endast, att Nicole ej sträckt sina 

 undersökningar utöfver differenser af första ordningen. ') Suter 

 uppgifver, att Nicole framställt Taylors teori under en mera 

 fattbar samt för alla tillgänglig form, -) och BossuT tror sig 

 hafva funnit, att Nicole dessutom väsentligen utvecklat teorien. 3) 

 Till samma åsikt synes äfven Weissenborn ansluta sig.*) Ball 

 anför, att Nicole utgaf den första systematiska framställningen 

 af diiferenskalkylen, men att Taylor »vanligen erkännes vara 

 diflferenskalkylens uppfinnare». ^) 



Under sädana förhållanden torde en närmare undersökning 

 af Taylors och Nicoles inbördes förtjänster om differenskalky- 

 lens utbildning väl vara på sin plats. 



Hvad först angår Taylor, har jag redan for flera år sedan 

 utförligt behandlat hans betydelse för differenskalkylens utveck- 

 ling, ^) och det torde därför vara nog att här påminna om de 

 resultat, till hvilka jag vid min undersökning kommit. I enlig- 

 het med dessa '') har Taylor först i allmänhet framställt grund- 

 dragen af difterenskalkylens metod, om också under en mindre 

 lättfattlig och ur systematisk synpunkt ej fullt tillfredsställande 

 form. Han har vidare angifvit formler för m„ uttryckt i diffe- 

 renser af Uq, för u^ + h' och m^_a' , för differenserna af faktoria- 

 lerna x^'"'^ d—'^'^ och exponentialfunktionen a^, för Ux^h uttryckt 

 i differentialkoefficienter af Ux, samt dessutom för «-te diffe- 



') MoNTUCLA, Histoire des mathématiques. III (Paris 1802), s. 246. 



-) Suter, Geschichte der mathematischen Wissenschaften. 11 (Zürich 1875) 

 sid. 212. 



') BossUT, Histoire generale des mathématiques depuis leur origine jusqn'ä 

 Vannée 1808. II (Paris 1810), sid. 99—100. 



*) Weissenborn, Die Principien der höheren Analysis in ihrer Entwickelung 

 von Leibniz bis Lagrange (Halle 1856), sid. 152 — 153. 



') Ball, A short account of the history of mathematics. Second editiou (Lou- 

 don 1893), sid. 377, 389. — För kuriositetens skull må nämnas, att C. A. 

 Agardh i sitt Essai sur la métaphysique du calcul difcrentiel (Stockholm 

 1848, sid. 31) uppgifver, att Nicole både uppfunnit diöerenskalkylen och 

 infört tecknet J för differens. Som bekant användes detta tecken först af 

 Euler. 



*) Se Eneström, Differenskalkylens historia. I. Upsala universitets års- 

 skrift 1879, sid. 26—69. 



') Eneström, nyss anf. arb., sid. 67 — 68. 



