250 ENESTRÖM, UPPKOMSTEN AF TECKNEN + OCH . 



bara«öfversättningar. Diofantos använder stundom orden y^r^og- 

 kaßcov eller i-ievd framför den storhet, som skall adderas, och 

 orden Iei^iel eller rcaqd (med ackusativus) framför den storhet, 

 som skall subtraheras,-^) men från dessa ord lära plus och minus 

 knappast kunna vara öfversatta. Beträffande de arabiska mate- 

 matikernas arbeten har jag visserligen varit hufvudsakligen hän- 

 visad till de öfversättningar som af Woepcke, Marre, m. fl. 

 blifvit utgifna, och den omständigheten, alt jag icke i dessa 

 öfversättningar lyckats återfinna några ursprungsord till plus 

 och minus, bevisar icke, att, sådana ord ej funnits.--) Mera vikt 

 torde man få lägga därpå, att termerna plus och minus icke 

 synas förekomma såsom vedertagna benämningar i den från 

 medeltiden härrörande latinska öfversättning af Alkhwarezmis 

 Algebra, hvilken Libri utgifvit i första delen af Histoire des 

 Sciences mathéinatiques en Italie."^^) I denna öfversättning ut- 

 tryckes t. ex. -^) 100 + .t?^ — 20,?; genom: »centum atque census 

 exceptis viginti radicibus» eller: »centum et census diminutis vi- 

 ginti radicibus», hvadan alltså i stället för plus användas oi*den 

 atque eller et och i stället för minus orden excejytus eller dimi- 

 nutus?'") Möjligt är ju dock, att en noggrannare undersökning 

 af själfva originalen skulle kunna uppdaga några arabiska före- 

 bilder till orden plus och minus. 



^') Se t. ex. DioPHANTi Alexandrini Opera omnia ed. P. Tannery 1 (Leipzig 

 1893) sid. 122: o üiz auxwv TipoaXaßtov ixaxspov ttoi^ TEXpäywvov; sid. 158: 

 Serjast apa xa\ tov utco chov ■/.a\ you [jleto; Mtß Tcotsiv D°''; sid. 114: 6 aizo 

 ixaxEpou auTtov TSTpaywvo?, X£t']»st xou Xoittou; sid. 122: o [jLSii^wv zou 

 sÄauaovo? iaxt -sxpaTrXaaiiov 7:apa [j.ovaoa. — Då Tanner\ å sid. 13 öfver- 

 sätter orden: Xst'I/ii; era uT^ap^tv tzoisI Xst'kv med »minus in plus facit minus», 

 så återger han därmed Diofantos' mening, men någon ordagrann öfversättning 

 har han knappast lämnat. 



^^) Alkalsadi använder visserligen ordet illa (utom) såsom subtraktionsterm, 

 men dels lär detta ord Icnappast kunnat pä latin öfversättas med minus, dels 

 lefde Ai.kalsadi på 1400-talet (han dog 1477 eller 1486), och långt dess- 

 förinnan hade minus blifvit en allmänt använd term. 



") LiBKi, auf. arb. 1 (Paris 1838), sid. 253—289. 



^*) Libri, anf. arb. 1, sid. 269, 273. 



2*) Undantagsvis förekommer äfven ordet minus användt tåsom subtraktionsterm, 

 t. ex. å sid. 267: »dragma minus sexta in dragmam minus sextam». 





