346 PETTERSSON OCH EKMAN, Il VDROGKAFISKA TILLSTÅNDET ETC. 



vår kust och vara fjordar, der dess plats intages af färskare och 

 kallare vattenslag, hvilka utströmma från Kattegat och tillhöra 

 den grupp af vattenslag vi i nämda arbete benämnt Baltiskt 

 vatten. 



Från den yttre, djupare delen af kustbanken ega vi ännu 

 €n station, belägen längre norrut 7 — 9 mil V. om Lysekil, från 

 hvilken plats observationer gjordes den 25 Februari 1891 (sta- 

 tion Ljii). Denna visar att det Baltiska vattnet förträngt bank- 

 vattnet nedåt ända till mer än 40 meters djup. Det återfinnes 

 sedermera på alla djup ända till botten (75 meter) af nämde 

 «tation. På detta djup kunde intet spår af 34 vattnet upp- 

 täckas, hvilket om sommaren alltid finnes på denna nivå af 

 kustbanken. Förhållandet är nämligen att i Februari bank- 

 vattnets ansvällningsperiod är slut, under det 34 vattnets period 

 ännu icke har börjat. Den inträftar först senare. Resultatet 

 är att alla utifrån inkommande, saltare (och under denna årstid 

 Tarmare) vattenslag draga sig tillbaka från svenska kusten, der 

 -de endast återfinnas i de djupaste rännorna och i vissa af- 

 stängda fjordar och hålor i kustbanken, under det denna senare 

 öfversvämmas af kallt Baltiskt vatten. Tillståndet i skärgården 

 under denna tid inses af följande tabell, hvilken innehåller i 

 första rummet den ofvannämda stationen Lm, utomskärs å kust- 

 bankens sluttning utanför Lysekil, och dernäst en serie af sta- 

 tioner inomskärs, tagna utefter segelleden från trakten af Smögen 

 till Kalfsund. 



Stationens läge. 



Datum. 

 Febr. 

 1891. 



Djup 



i 

 meter. 



Vattnets 

 temp. 



Cl. pr 

 liter. 



Salt i 



/oo- 



Lni 8 mil V. om Lysekil (utom- 













skärs) 



25 







1.7° 



14.43 



25.67 







20 



2.3" 



16.. 54 



29.30 







40 



2.3' 



17.08 



30.22 







60 



3.0° 



18.56 



32.76 







75 



3.6° 



18.86 



33.27 



