382 ELFSTRAND, SALICOLOGTSKA BIDRAG. 



T.apponuvi. Att denna egendomlighet, nämligen .S. glancas och 

 Lapponums obenägenhet att hybridisera med en och samma art, 

 icke kan bero ensamt af olika blomningstid hos dessa arter, är 

 jag öfvertygad om. I fjellen kan man rätt ofta träffa dessa 

 arter samtidigt blommande, äfven i hvarandras närhet. 



livad angår den eller de till »S. glauca x herhacea bestämda 

 formerna från Lappland, känner jag dem ej tillräckligt för att 

 kunna yttra mig om dem. 



Om man nu får anse, att kanske alltsammans af den Jemt- 

 ländska S. aljjestris Ands. eller -S. ovata Ser. (enligt Hartmans 

 flora) är S. Lajypouum x herhacea, huru förhåller sig denna till 

 Seringes ursprungliga S. ovata? ') Då jag ej sjelf sett Seringes 

 originalexemplar eller ens något af den schweiziska S. ovata, har 

 jag ej kunnat bilda mig någon egen öfvertygelse om, huru denna 

 Seringes form skall uppfattas. Ensamt beskrifningen och af- 

 bildningen i Seringes ofvan omtalade bok synas mig ej fullt 

 tillräckliga dertill. Emellertid synes det sannolikt, att Seringes 

 (ursprungliga) ovata knapt skall kunna skiljas från den jemt- 

 ländska S. Lapponum x herhacea, och detta är ju icke heller 

 underligt, om BusERS uppfattning är rigtig, att nämligen (den 

 ursprungliga) ovata är S. helvetica x Icerhacea, h vilken hybrid 

 näppeligen torde kunna skiljas från S. Lapponum x herhacea 

 (*S. helvetica står ju mycket nära S. Lappjommi). Sannolikt har 

 väl dock äfven åtskilliga botanister i Schweiz i namnet ovata 

 innefattat flera närliknande hybrider, såsom af Lundström vi- 

 sats vara fallet hos oss. Skall nu den i Jemtland växande »S. 

 Lap)ponum x herhacea hafva särskild benämning, torde väl så- 

 lunda denna sannolikt rättast böra bli S. ovata Ser. eller möj- 

 ligen S. n.orvegica Fr., som tydligen är identisk med den jemt- 

 ländska S. Lapponum x herhacea, åtminstone om man får döma 

 af de exemplar E. Fries utdelat i Herbarium normale, fasc. VII, 

 n:o 64 (Riksmuseets ex.). De ex., som der äro utdelade under 



') Det är väl möjligt, att Seringe sjelf efter haad kan hafva fört äfven 

 andra närstående, men ej identiska former till denna sin art, och hviiket 

 möjligen kan hafva bidragit till att öka trasslet. 



