1. KORT KARAKTERISTIK AV FJORDENS NATURFORHOLD. 



Borgenf jord er den iiinsjolignende 10 km. lange fjordarm mellem 

 Sparbu og Inneroy som ved den ca. 800 m. lange og 100 m. brede 

 Borgenstrom står i forbindelse med selve Trondhjemsfjorden. Dyb- 

 den i Borgenstrommen eller Strømmen er ca. 2 m. Forskjellen mel- 

 lem flo og fjære kan ved springtid være omkring 3 m. I Borgen- 

 f jord er flod og fjære omkring 1 V-i time forsinket i forhold til om- 

 givelsene utenfor Strømmen.^ Borgenfjordens bredde er 3 — 3.5 km., 

 men mellem Bosnes og Fagernes kniper fjorden sig sammen til 

 1 km. (se kartskissen). Fjordens dybde er 20—37 m. Til Borgen- 

 ijord støter følgende herreder: Røra, Sparbu, Sandvollan og In- 

 nerøy. Omgivelsene er således gamle kulturbygder. Når man har 

 passert Strømmen ses på høire side de prektige gårder Sund (før 

 fylkesmannsgård), Rol og Haugan. Til venstre har man Sakshaug 

 gamle og nye kirke. Lengere inn ses Hustad og Mæres ærverdige 

 kirker. Til strandlinjen støter for størstedelen dyrket jord, hvilket 

 rimeligvis er av betydning for næringstilførselen i vannet. Alge- 

 regionen skaper gode betingelser for den marine dyreverden, og de 

 særlig produktive bundf later i Borgenf jord er øket ved etpar smaa- 

 øyer og nogen holmer. En viktig omstendighet som gjør at produk- 

 sjonen av marine organismer kann foregå efter en betydelig måle- 

 stokk er den moderate tilførsel av ferskvann. Der er bare nogen 

 småelver og bekker som munder ut i fjorden. Med hensyn til van- 

 nets temperatur og saltholdighet henviser jeg til et foregåiende ar- 

 beide.^ År om annet ligger der om vinteren is på den indre del av 

 fjorden fra Kvitvangsvågen av, men i regelen går isen ikke lenger 

 ut enn til Bulungsnes. Det har dog hendt at isen har ligget helt til 

 henimot Strømmen. I den siste del av forrige århundrede gild^ nite- 

 dampskip inn i Borgenfjord. Omkring 1870 var det D/S «Jølster» 

 som besøkte dette innelukkede farvann, senere blev det D/S «Vær- 

 dalen» som fortsatte sin trafikk inntil jernbanen gjorde den over- 

 flødig. Fra gammel tid og til henimot 1880 var der i Borgenfjord 

 adskillig trafikk med jægter. Var f. eks. Beitstadfjord islagt, kjørte 

 bøndene til Borgenfjord for å levere korn, poteter, flesk og trelast 



^ Årsaken til tidevannsforsinkelsen i sådanne farvann har jeg søkt å 

 forklare i opsatsen: De to store «malstrømme» i Norge. Naturen 1901, p. 305. 



- Enkelte iagttagelser over temperatur og saltgehalt i Trondhjemsfjor- 

 den. D. kgl. norske vid. selsk. skr. 1912, nr. 6, p. 19—24. 



