O. NORDGÅRD. [1921 



24. Guldflyndre (Pleuronectes platessa Lin.). 



I lange tider har Borgenfjorden og sjostrekningen utenfor Strøm- 

 men været kjent for sin gode guldflyndre («Strommensflyndre»). 

 Omkring århundredskiftet var imidlertid flyndrefisket så redusert 

 at det måtte sies å være av liten betydning. I 1908 begynte vi å sette 

 ut yngel fra utklekkingen ved Trondhjems biologiske stasjon. I 

 juli 1909 skrev jeg i min notisbok: «Der foregaar nu intet guldflyn- 

 drefiske i Borgenfjord. Heller ikke utenfor Strømmen har man 

 isommer været istand til å få guldflyndre. Der fiskes nu bare et og 

 annet eksemplar.» Imidlertid var der tegn til at dette forhold vilde 

 rette på sig. Den ^h 1909 fikk vi på Våsetleiret med skyvehåven i 

 den ovre del av ålegresset i et dyp av % — ^ m. ved fjære sjø på 

 fin sandbund en hel del unge individer av P. platessa med følgende 

 mål: 52, 57, 58, 60, 61, 61, 63, 64, 65, 65, 65, 66, 66, 66, 66, 66, 67, 70, 

 73 mm. Der var grund til å anta at denne vakre samling var et re- 

 sultat av yngelutsettingen. Vi gjorde også forsøk med skyvehåven 

 på andre steder i Borgenfjord. Den ^^h 1909 fikk vi ovenfor Zostera- 

 regionen på Rolshavn P. platessa av følgende størrelser: 52, 54, 55, 

 55, 56, 57, 58, 59, 60, 60, 65, 68, 69, 71, 72 mm. Disse unge individer 

 av guldflj^ndre forekom på fin sand litt ovenfor Zosfera-beltet, men 

 et og annet eksemplar erholdtes også i sandfjæren som fallt tør un- 

 der f jærevannstanden. Størsteparten av de små guldflyndrer hadde 

 plasert sig i den del av strandregionen som ligger mellem f jæremål 

 og ålgressets øverste grense. Mange av de små, pene guldflyndrer 

 hadde en kvit flekk bak brystfinnen og de fleste var forsynet med 

 de karakteristiske større flekker av sort og rødt som fins hos de 

 voksne. Våren 1909 utsattes også adskillige millioner guldflyndre- 

 yngel i Borgenfjord, og den -lo 1910 fikk vi med skyvehåv på Røset- 

 havn små guldflvndrer av følgende dimensjoner: 56, 60, 64, 65, 66, 

 72, 72, 75, 75, 76,^ 82, 84, 85, 88 mm. Resultatet blev efterhånden et 

 vesentlig opsving i guldflyndrefisket^. I mave og tarm av P. pla- 

 tessa fra Borgenfjord har jeg funnet: aktinier, børsteormer, krebs- 

 dyr, snegler, muslinger og sjøpung (Ciona intestinalis). Guldflyn- 

 dren fiskes på line ægnet med fjæremark (Mya arenaria) samt på 

 garn. I et naust på Rolshavn så jeg i august 1913 flyndregam med 

 13 masker i dybden og med maskestørrelse 5 tommer (13.2 cm.) og 

 7 tommer (18.3 cm.). 



25. Gråflyndre eller sandflyndre (Pleuronectes limanda Lin.). 



Gråflyndren er en av de almindeligste av de matnyttige fisker i 

 Borgenfjord. Den fåes bl. a. på line ægnet med sandmusling (Mya 

 areania) hvorav der er rikelig forekomst på forskjellige steder, 

 f. eks. på Våsetleiret. På dette agn kann også fåes en og annen 

 skrubflyndre, men guldflyndren biter ikke på dette agn. I mave og 



^ Se mine beretninger om flyndreutklekning i D. kgl. n. vid. selsk. skr. 

 1909, nr. 7, og i samme årsskrift for 1913, nr. 6. 



