44 H. KALDHOL BIDRAG TIL MØRE FYLKES KVARTÆRGEOLOGI Nr. 2] 



En slik stigning, som der har foregått under tapestid med en efter- 

 følgende senkning på op til 20 — 30 meter for Vestlandets vedkom- 

 mende, har selvfølgelig tat uhyre lang tid. Forbinnelsen mellem 

 den eldre og yngre kultur blir derfor tilsynelatende avbrutt, idet 

 mellemleddet for det meste er odelagt eller begravet av havavlei- 

 ringer. Ti det er vel ikke tvilsomt at befolkningen flyttet sine 

 boplasse efter den vikende havstand, som de senere måtte flytte 

 unda, da havet igjen steg. 



At hevningen og senkningen har omspendt et ganske betydelig 

 tidsrum sees bl. a. også av den ikke ringe mektighet som de 

 organiske masser har nådd under den forutgående hevningsperiode. 

 Nummedal har således på Miøen funnet ca. 1 meter mektig torv- 

 myr under tapestidens strandvold. Ikke bare som en enkelt sam- 

 menstuing; men jevnt over det hele. Og dette er ikke en enestående 

 foreteelse, Rekstad fant torvmyr under en strandvoll på Harhams- 

 oen, og under et besok på Hiklrestranden i 1906 ifortalte en gammel 

 mand mig at også der fant de torv under en strandvoll. 



Nøsttvedtkulturen, som mange holder for den eldste bosteds- 

 kultur vi har, viser sig å være noie knyttet til tapesnivået. Boplassene 

 gruperer sig omkring tapesstrandlinjen og nedover den nedenfor 

 liggende terrasseflate. Dette viste sig allerede ved den forst under- 

 søkte boplass av dette slag, Sjøskogen, Nosttvedt i Nordby*). Det 

 samme har vist sig ved undersøkelser søm er gjort i Møre fylke, 

 Bommelø etc. På Gj ermundnes er der søm før nevnt flere steder fun- 

 net boplasse med rullet materialie. Og lektor Nummedal har kunnet 

 påvise, at det også her er Nosttvedtboplasse. De ligger samtlige ved 

 eller under tapesstrandlinjen, som her ligger 21 m. over havet. Men 

 der ligger et uhyre langt tidsrum mellem denne 

 tid, og da den eldste befolkning bosatte sig på 

 G j e r m u n d n e s, da m a a 1 1 e havet m i n s t ha stått 

 i 4 5 — 5 meters h o i d e. Ti i denne høide er funnet en 

 rekke flinteførekomster med delvis vandslitte redskaper, sammen 

 med kulrester etc. utover den lange flate Gjennundneshalvo, som 

 da såvidt hevet sig over havet. 



Såvidt jeg kan forstå har lignende forhold også været langs 

 hele Møre kyst, også ute i Fræna, Bud og Hustad. 



Denne tidligste innvandring kan ikke ha sat sig synderlige spor 

 i gårdsnavne eller lignende, da befolkningen uten tvil var en 

 nomadebefølkning som stadig lå på flyttefot; men dog antagelig 

 brukte op igjen de samme leirplasser flere gange. 



) w. C. Brøgger: Strandlinjen under stenalderen, pag. 133 — 37 m. fl. st. 



