O. NORDGÅRD [1922 



skrift benyttes betegnelsen lomundr. Skriveren har tenkt sig gress- 

 hoppeplagen som en slags lemenvandring. Uten videre kunde man 

 naturligvis ikke slutte at lomundr var navn på lemen, men saken 

 blir temmelig sikker når man vet at lomund i norske dialekter 

 betyr det selvsamme dyr. I årene 1522 — 23 var der en bayersk 

 geograf og matematiker i Rom, hvor han kom sammen med to 

 norske biskoper. Disse gav den bayerske lærde, hvis navn var 

 Jakob Ziegler, oplysninger om sitt fedreland. I sitt verk Schondia 

 som utkom i Strassburg 1532 forteller Ziegler om et dyr «Leem» 

 eller «Lemmer» som falder ned fra skyene under storm og regnskyll 

 og hvis bid er giftig. Dyrene dor i tusenvis når gresset spirer om 

 våren, hvoretter de døde kroppe forpester luften og spreder sykdom 

 blandt befolkningen. De to norske biskoper som hadde gitt Ziegler 

 disse oplysninger var ingen ringere enn de to erkebiskoper fra 

 iNidaros Erik Walkendorf som døde i Rom den 28. november 1522 

 ogOLApENGELBREKTSSøNSom i 1523 var i Rom for å hente pallium 

 hos paven.^ Den opfatning at disse dyr falder ned fra skyene er 

 altså meget gammel. Lemenfeber var heller ikke ukjent i begyn- 

 nelsen av det 16. århundrede. 



1578 — 79 må ha været lemenår ved Bergen. I et gammelt hånd- 

 skrift står blandt annet: År 1578 regnet i hele Bergens egn i 30 — 40 

 miles omkrets store, gule mus som når de fallt i vannet svømmet i 

 land. De gjorde stor skade på gresset.^ Om det følgende år skrev en 

 tysk prest Jakob Kruger^ at i september og oktober 1579 fallt der 

 i Bergen og på mange andre steder i stiftet «Lemmen» fra luften 

 ned på landet, vannet og husene. Kjøpmenn fra Hamburg, Bremen 

 og Lybek tok også med sig til sine respektive hjem tørrede eksem- 

 plarer for å bevise sin påstand. I Krugers skrift leveres en tegning 

 av dyret som imidlertid ikke er synderlig karakteristisk. En ordent- 

 lig beskrivelse og en skikkelig tegning blev først levert av den 

 bekjendte danske Ole Worm i 1653. Worms svigerson, biskop 

 Skelderup, hadde sendt ham tørrede eksemplarer fra Bergen. — 

 Jeg nærer ingen tvil øm at Gisle Sursson hadde øplevet lemenår i 

 sin ungdom på Nordmøre omkring 950 og i begynnelsen av det 16. 

 århundrede hadde nok både Erik Walkendorf og Olaf Engelbrekts- 

 søn sett lemen i Trøndelag, men det er først i 1580 vi får høre om en 

 lemenvandring ved Trondhjemsfjorden. Den omtales i et skrift 

 fra 1599 av Peder Clausson Friis. 



Fra begynnelsen av 1600-tallet er der adskillige opgaver over 

 lemenår, men der er utvilsomt flere huller i serien. Ved fortsatte 

 kildestudier kan forhaabentlig enkelte av disse lakuner utfyldes. 



^ Dr. Ludvig D a a e, En krønike om erkebiskopperne i Nidaros, s. 187, 189. 

 189. (I Videnskapsselskapets festskrift ved Trondhjems 900 års jubilæum 1897). 

 ^ N. Nicolaysen, Norsk Magasin, 2 bd., s. 43. 

 3 Collett 1895, s. 9. 



