16 HARTVIG HUITFELDT-KAAS [1916 



betydelig anlal ialfald sammenlignet med hovedmængden av 

 grundtvandsfiskene. 



Tilslut finder jeg at burde fremkomme med en gruppering 

 av Mjøsfiskene ogsaa efter arten av deres næring, da dette 

 gir en god oversigt over hvorledes Mjøsens produktion av for- 

 skjellig fiskenæring utnyttes, samtidig med at man derigjennem 

 faar ogsaa et godt indblik i de forskjellige fiskearters levevis. 

 Det skal bemerkes at opgaverne gjælder fiskene som voksne 

 individer, ikke yngel eller ungfisk i de allerførste leveaar, da 

 næringen ikke sjelden er temmelig forskjellig fra de voksne fiskers. 



Inddelt efter delte princip finder jeg det naturlig at opstille 

 følgende 5 grupper: 



1) For en væsentlig del levende av vegetabilsk næring: 

 Mort, vederbuk. 



2) For en væsentlig del levende av mindre bunddyr: Sik, 

 harr, abbor, steinpurke, lake, mort, vederbuk, guldbust, karus, 

 brasme, aakjyte, sandskre, guldkunte, ninauge og aal. 



3) For en væsentlig del levende av plankton-krebsdyr: 

 I^agesild, krøkle, laue og sik. 



4) For en væsentlig del levende av f 1 v v e n d e insekter 

 (luftfor): Harr. 



5) For en væsentlig del levende av fisk: Ørret, sik (spiser 

 adskillig krøkle), krøkle, gjedde, abbor, lake, vederbuk og aal. 

 Man vil av foranstaaende anførsler se at jeg opfører flere av 



fiskeartene i 2 og for 2 arters vedkommende (sik, vederbuk) endog 

 i 3 grupper, idet disse arter har en meget variert spiseseddel. 

 Hovedmængden av Mjøsfiskene holder sig dog i ganske over- 

 veiende grad til en enkelt av de opstillede næringsgrupper, saa- 

 ledes synes harr, lake, steinpurke, guldbust, karus, brasme, aakjyte, 

 sandskre, guldkunte og ninauge i overveiende grad at nære sig 

 av mindre bunddyr, lagesild udelukkende av plankton-krebsdyr 

 og krøkle og laue hovedsagelig av samme næring og endelig ørret 

 og gjedde i ganske overveiende grad av fisk, mens blot 5 arter: 

 sik, abbor, mort, vederbuk og aal synes at ha en av meget ulike- 

 artede bestanddeler saminensat spiseseddel. 



Man ser herav at Mjøsens smaa bunddj^r avgir en væsentlig 

 næring for det uten sammenligning største antal av fiskearter, 

 nemlig 15 (V* av det hele antal); men da den store flerhet av 

 disse fiskearter forekommer i relativt ringe antal blir denne del 

 av Mjøsens fiskenæring allikevel ikke av nogen særdeles stor 

 betydning for indsjøens produktion av fisk. En ganske ander- 

 ledes stor betydning har utvilsomt plankton-krebsdyrene som 

 fiskenæring til trods for at der kun er 4 fiskearter som i væsentlig 

 grad direkte lever av disse organismer. Efter de opgaver jeg er 

 i besiddelse av over værdien av den fangede Mjøs-fisk tør jeg 



