54 HARTVIG HUITFELDT-KAAS [1916 



At en eiendom besidder gode sildevarp er derfor en stor her- 

 lighet til gaarden. For enkelte eiendommers vedkommende kaster 

 dette fiske endog mere av sig end hele gaardsbruket ellers. 



Mellem Vingnesodden, hvor de øverste sildevarp i 

 Mjøsen findes, og S vinerompa-varpet paa Trosset er der 

 et ca. 2 km. langt st illef tytende ganske grundt elveparti 

 i hvilket der næsten intet fiske drives nu længer — tidligere har 

 der dog ogsaa her været flere gode sildevarp, men de blev øde- 

 lagt ved Sundfosdammens opførelse. — Da dette elveparti imid- 

 lertid oftere har været omtalt i forbindelse med lagesildfisket i 

 Laagen, tinder jeg allikevel ikke at kunne la det helt uomtalt. 



Her staar der litt ovenfor Vingnesodden en lænse som tilhører 

 Lillehammer dampsag og høvleri og fruerne Bergseng og Lund- 

 gaard. Den er opført i 3 brutte linjer (2 vinkler) og naar fra 

 den ene elvebred til den anden for at opfange det tømmer som 

 fløtes fra Laagens nedslagsdistrikt. For nogen aar siden blev 

 ved lænsens opadvendte vestlige hjørne tilbygget et nyt lænse- 

 stykke, hvilket tømmerdirektionen efler saksanlæg av eieren av 

 Bjerke, som besidder den indenforliggende vestre elvebred, ved 

 høiesteretsdom i 1916 dog blev tilpligtet igjen at fjerne, likesom 

 den maatte betale erstatning for forvoldt skade paa fiske. Denne 

 lænse, mener flere av de fiskeriberettigede i Laagen ovenfor, har 

 medført at der paa elvebunden i en strækning av ca. 1.5 km. 

 har avleiret sig en mængde løst materiale, hvori der saa efter- 

 haanden er vokst op en mængde bundplanter (Myriophyllum, 

 flere arter Potamogeton m. v.). Da jeg mange ganger har rodd 

 op og ned ad dette elvestykke, kan jeg bekræfte, at det nu er 

 overmaade sterkt tilgrodd med vandplanter, baade paa grundt 

 vand, og ned til den største forekommende dybde av ca. 2 m. 

 Mangesteds er det endog meget besværlig at ro sig frem med 

 baaten paa grund av alt »græsset«. 



At forannævnte bundfald har avsat sig paa dette sted og der- 

 ved foranlediget den rike vegetation der, mener jeg dog er litet 

 rimelig at sætte i forbindelse bare med lænsens opførelse. Derimot 

 maa jeg anse det sandsynligst at nævnte forandringer hoved- 

 sagelig skyldes Sundfosdammens opførelse, hvorved Mjøsens lav- 

 vandstand hævedes 1.5 m. Selvfølgelig maatte dette føre til en 

 avleiring av løsmateriale paa dette sted, hvor der tidligere skal 

 ha været temmelig meget fald i elveleiet og deravfølgende ganske 

 betydelig strøm, mens der her nu praktisk talt ingen strøm er. 



Forøvrig er jeg av den mening, at den omhandlede rike vege- 

 tation ikke lægger hindringer i veien for lagesildens og heller 

 ikke for sikens og ørretens eller andre fiskearters opgang. Elfter 

 min erfaring lar fisk, som skal gyte, sig paa ingen maate skræmme 



