68 HARTVIG HUITFELDT-KAAS [1916 



skulderen, se fig. 23) samtidig med al han omhyggelig plukHer 

 ut alle av strømmen medførte blader, som ofte kan være til stor 

 gene for fangsten. Er fisket da rigtig godt, kan det hænde at 

 han maa begynde at tømme den første mæl i rækken, saasnart 

 han er færdig med den sidste. 



Hver mæl tar indtil 1 setting (ca. 8 liter). 



Dette mælefiske skal i tidligere tider ha været mere i bruk 

 end det er nu, da der sedvanlig opsættes ca. 12 mælkrakker paa 

 6 forskjellige steder i Laagen. 



Det kvantum lagesild, som opfiskes i mælerne, utgjør forøvrig 

 kun en ganske liten del av den samlede fangst av lagesild i 

 Laagen. I de aar, hvori lagesildens opgang varer længe og silden 

 gaar »tyndt« saa der intet forslag er i notfisket, er mælefisket 

 dog av megen betydning. 



Midt mellem den sydlige del av Øvstedalsvolden og den østre 

 elvestrand ligger den lille holme »Klubben«, hvorfra drives 

 noget mælefiske. Tidligere skal der ha været et notvarp paa 

 holmens østside. Fisket tilhører Hovegaardene. 



Ret over for Knuvelens notvarp ligger den ca. 150 meter lange 

 »Øira«, paa hvis vestlige side tindes et notvarp: Øiravarpet 

 (med utgjerds- og landingstræ). Paa øens vestside findes 2 mæl- 

 krakker. 



Fisket paa Øira er av ganske stor betydning. De tilhører de 

 4 gaarder: Gustum, Fliflet, Lundgaard og Raanerud. 



Paa Øira stod i den katolske tid et litet kap el (se fig. 25), 

 hvori fiskerne holdt gudstjeneste i fisketiden om høsten. Efter 

 reformationen blev det flyttet til Faaberg prestegaard, og for en 

 del aar siden overført til Sandvigs samling i Lillehammer og 

 staar nu paa Maihaugen ved Lillehammer. Indvendig paa en av 

 stokkene i væggen er indskaaret en latinsk indskrift, som viser 

 at kapellet blev indviet av biskop Gunnar av Hamar 18. septbr. 

 1459 til ære for St. Maria og St. Olaf. 



Et kort stykke længer nord paa elvens østside ligger Hove- 

 movarpet, som tilhører Hovesveen, Veltberget, Stor-Hove 

 og Sør-Hove. 



Litt nordenfor dette varp ligger Balbergevjens notvarp 

 litt indenfor odden av Balbergøen, som under almindelig vand- 

 stand nu for tiden er landfast med Laagens østre strand. Først 

 ved megen høi vandstand avskjæres forbindelsen med land, idet 

 en liten arm av Laagen: Skrøla gaar indenfor øen og forbinder 

 sig med Balbergevjen. Fisket paa dette varp er av mindre betyd- 

 ning. Varpet tilhører Sør-Hove og Hovesveen med en halv- 

 del hver. 



Like nordenfor det punkt hvor Skrøla tar sin begj^ndelse er 

 Skrøla-varpet, hvis fiske ogsaa er av mindre væsentlig be- 



