92 



HARTVIG HUITFELDT-KAAS 



[1916 



temperatur, hvilket ogsaa stemmer med forholdene i andre av 

 vore vand, maa den som høstgytende for at kunne gyte i Laagen 

 nødvendigvis vælge tiden fra slutningen av september til henimot 

 utgangen av november. Og likeledes maa den for at kunne gyte 

 i Vormen vælge netop maanedene december — ^^januar, idet tem- 

 peraturen om høsten og vinteren synker meget langsommere i 

 den sidste elv end i Laagen, fordi Mjøsen med sin meget store 

 dybde avkjøles saa overmaade langsomt. Sandsynligvis har dette 

 forhold i tidernes løp ledet til at danne to stammer av sik i 







• •• 





• 



• 



• 9 • 



• 



• 



• 



{ 



• . • ♦ 





• • 





• ♦ • 



• 



t 

 • 



é 







.• •• • 





• * 



• 







• 



• 







Fig 37. Pisidium fossarium (nat. st.) uttat av en sikmave 



Mjøsen, hvorav den ene blir tidlig færdig til gytning, den anden 

 sent. Under sikfiske ved Hamar i november maaned har jeg 

 fisket om hinanden sik, som allerede hadde gyt samme høst 

 (antagelig Laagen-sik) og sik, som endnu ikke var færdig til at 

 gyte, men som kunde sees at ville gyte samme høst (antagelig : 

 Vormensik). m 



Forøvrig er det vel sandsynlig at en del sik gyter ogsaa i f 

 selve Mjøsen, hvor gytepladser dog ikke synes at være kjendt av 

 fiskerne. Hos 3 sik, fanget i Akersviken 21-29/20.2902 fandt 

 jeg følgende rognantal: l) Igd. 40.5 cm., v. 0.65 kg. ca. 14,000 

 og 2) Igd. 40.5 cm., v. O.75 kg. ca. 13,000 og 3) Igd. 36.5 cm., 

 v. 0..50 kg. ca. 8,500. 



Av Mjøsens sikfiskerier i fiskenes gytetid er det som 

 om høsten foregaar i Laagen det ubetinget vigtigste. 



Il 



