Nr. 2] MJØSENS FISKER OG FISKERIER 101 



Under sikfisket fanges ogsaa noget harr, idet der for hver 8de a 

 10de sik faaes en harr, ellers faaes kun en og anden gjedde, orret, 

 lake og mort. 



Tidligere, særlig for midten av 80-aarene, skal sikfisket ved 

 Minne og i Vormen ha git meget storre utbytte end det nu gjoi. 

 Mens eieren av Minne dengang kunde faa 60 — 72 kg. (10 — 12 

 bmpd.) om dagen, maa han nu (medd. 1907) være glad om han 

 kan faa 18—24 kg. (3 — 4 bmpd.) om dagen. 



Det tredje og det vigtigste av Mj osens sikfiskerier er so m- 

 m e r f i s k e t, som de fleste steder ved Mjosen pleier finde sted 

 paa forsommeren og særlig omkring St. Hans. Ved denne tid og 

 paa visse steder allerede i slutningen av mai vandrer sikstimene, i 

 motsætning til hvad de pleier' gjore til andre tider av aaret, saa 

 nær ind under land at de kan naaes med notene. 



Efter al sandsynlighet er det næringsvandringer, som betinger 

 disse aarvisse indsig stadig til de samme strandstrækninger og til 

 de for de forskjellige deler av Mjosen særegne tider. Efter under- 

 sokelser av maveindholdet hos et storre antal sik, fanget i juni 

 omkring Hamar og paa Toten (se tab. 5 nr. 11 — 35), er jeg kommet 

 til det resultat at den næring, som siken i juni opsoker nær land, 

 sedvanligvis er pupper av smaa myg tilhorende slegtene Chirono- 

 miis og Tanypus (se fig. 36). Sikens begjærlighet efter myggepup- 

 per er tidligere vel kjendt IjI. a. fra schweiziske sjoer. i 



Naar chironomidelarverne (se fig. 35), — som lever paa bunden 

 baade paa grundt vand og ogsaa i meget betydelig dybde — har 

 forpuppet sig, og puppen har naadd den grad av utvikling at den er 

 færdig til utklækning, stiger den op til våndets overflate, hvor 

 klækningen foregaar i lopet av faa minutter. Nu er tiden inde 

 for siken til at gjore et rikt bytte blandt de let synlige, opstigende, 

 og i overflaten hvilende pupper. Sandsynligvis lever den eller de 

 chironomidelarvearter, hvis pupper siken paa denne tid av aaret 

 gjor jagt paa, paa grundt vand, siden denne soker saa nær ind 

 under land at den kan naaes med noterne, eller kanske er aarsaken 

 her den at de i overflaten flytende pupper av paalandsvinden dri- 

 ves ind imot stranden. Efter undersøkelser av dr. Wesenberg — 

 Lund- i danske sjøer er de derværende chironomidelarvers for- 

 pupning bundet til en bestemt temperatur i våndet nemlig 8 — lO'' 

 C. Noget lignende er efter al sandsynlighet tilfældet ogsaa med 

 Mj osens chironomidelarver, om end temperaturen ild^e behover at 

 være netop den samme som i de danske sjoer, da Mj osens chirono- 

 midepupper muligens stiller noget andre fordringer til våndets 

 temperatur end de danske arter. At det er chironomidepuppernes 



^ Y. Heuscher: Beitrage zu einer Monogrfifie des Aegerisees. Beilage 

 zur »Schweizer. Fischerei-Zeitung» 190G, S. 48. 



^ Dr. C, Wesenberg — Luxd; Insektlivet i ferske Vande. Kbh. 1915, 

 s. 408. 



