Nr. 2] MJØSENS FISKER OG FISKERIER 119 



Naar ørreten i Mjosen — i motsætning til hvad tilfældet pleier 

 være i vore ovrige sjoer og vand — optræder under saa mange 

 forskjellige former, har dette efter min mening efter al sandsjm- 

 lighet sin væsentligste grund deri at Mjosen gjennem sine mange 

 tillop stadig blir tilfort yngel og tildels ogsaa voksen fisk fra oven- 

 forliggende vand i vasdraget, hvilke hvert har sin specielle i aar- 



Fig 53. Mjøsørret med usedvanlig faa mørke flekker paa siderne og 



gjællelokket, f. sommeren 1901, længde 66 cm., {^h nat. st.) 



Hammerstad fot. 



hundredernes lop til forholdene paa hvert sted tilpassede orretform 

 eller «race». Da disse fremmede fisker formodentlig gjennem 

 adskillige slegtsled bibeholder en hel del av sit oprindelige præg 

 — og vistnok særlig sine sorte tegninger paa skindet — , formaar 

 de saaledes at paafore Mjosens ørretbestand dette merkelige uens- 

 artede præg. Særlig gjennem Gausa og Laagen maa der utvil- 

 somt komme mange forskjellige slags orrettyper ned i Mjosen og 

 specielt fjeldorreter. Paavirkninger av saadanne synes jeg ogsaa 

 mangen gang tydelig er at spore hos de temmelig hyppig fore- 

 kommende tætflekkede ørreter (se fig. 57 og 58), som mest min- 

 der mig om visse fjeldorrettyper i vestre Gausdal. Fra gammel tid 



Fig. 54. Mjøsørret f. som. 1901, længde 52 cm. (V? nat. st.) 

 Hammerstad fot. 



av vet man at der ogsaa gjennem Brumundelven tilfortes Mjosen 

 en fremmed ørretbestand, som ialfald i tidligere tider i gytetiden 

 skal ha gaat ned gjennem denne elv fra Brumundsjoen i saa stor 

 mængde at den selv helt nede nær utløpet i Mjosen var gjenstand 

 for særskilt fiske. 



