132 HARTVIG HUITFELDT-KAAS [1916 



som i mange aar hadde drevet drivgarnsfiske efter orret i Laagen, 

 meddelte mig i 1901 at han i tidligere tider flere aar hadde hat en 

 iangst paa ca. 1200 kg., og at han i 1860 endog hadde fisket 1800 

 kg., altsaa næsten likesaa meget som hele elvens samlede fangst- 

 utbytte omkr. aar 1900. Efter dette aar hadde fisket dog været 

 daarlig i 3 — 4 aar, og det ikke alene orretfisket, men ogsaa sik- og 

 lagesildfisket, hvad maa tilskrives den store flom i 1860, som for 

 lange tider grumset Mjosen op og i det hele bragte megen for- 

 storrelse i Mjosens fiskerier. Videre uttalte han at han vilde 

 anslaa det aarlige fangstutbytte av orret i Laagen i tidligere tider til 

 3,600 å 6,000 kg. Selv om han her kanske har tat vel meget i, 

 tror jeg dog m^an maa anse det for ganske utvilsomt at orretfisket 

 i Laagen i de senere tider gir et langt mindre utbytte end foi* 

 30 — 40 aar siden. 



Det nærmestliggende middel til at soke fisket 

 bragt paa fote igjen maatte efter min mening være 

 fastsættelse av en hostf redning for orreten i Laagen, 

 hvilken maatte begynde ikke senere end Iste september — og 

 kanske helst nogen tid tidligere — og vare til november maaneds 

 utgang. Videre burde orretmængden sokes forøket ogsaa ved yngel- 

 utsætning, hvad forovrig ogsaa nu sker, og endnu bedre ved utsæt - 

 ning av 2 — 4 aar gammel smaaørret, hvad efter min mening 

 maatte antages at ville medfore ganske anderledes gunstigere resul- 

 tater end den hittil foretagne utsætning av netop utklækket yngel, 

 hvorav hovedmængden formodentlig straks blir opspist av harr 

 og smaaorfet. Til dette sporsmaal kommer jeg senere tilbake 

 under min omtale av forslag til Mjosfiskeriernes ophjælp i det hele 

 tat (se s. 143). 



Fortsætter man fra Laagens utlop i Mjosen langs indsjoens 

 vestre strand sydover, er R i n d a den næste elv man kommer til. 

 I denne kan orreten gaa blot et par hundre meter op til like under 

 broen, hvor der er opfort en dam, som fisken ikke kan komme 

 over. Ørreten, som gaar op væsentlig i september, har sedvanlig 

 en størrelse av 2 — 3 kg., de største som faaes skal være paa 4. I 

 denne elv skal der angivelig aarlig fiskes 50 — 60 kg, som tåges med 

 lyster. 



Næste elv sondenf or er Bjørnstadelven, som er temmelig 

 vandfattig. I denne gaar muligens litt orret op, men for oieblilvket 

 (meddelt 1913) fiskes intet. Passagen skulde være fri ca. 4 — 500 

 meter opover. 



I Kalverudelven, som har temmelig liten vandforing, kan 

 ørreten gaa meget langt op. Fisken er av ganske ringe størrelse, 

 blot paa nogen faa mærker. En gammel fisker og nogen smaa- 

 gutter fisker (meddelt 1913) noget ørret med lyster i denne elv i 

 august — september. 



I Vismundelven gaar orreten op omtrent til broen, efter 



