138 



HARTVIG HUITFELDT-KAAS 



[1916 



har sin grund i at den flytter efter krøklen, som under gytningen 

 staar meget nær land, men senere opholder sig længere ute fra 

 land. 



I Bundefjorden, som vistnok er eller ialfald for nogen aar siden 

 var den paa ørret rikeste del av Mjosen, fiskedes omkring 1900- 

 aarene angivelig før ca. 1200 kr. (750 kg.) ørret paa omtr. 26 rever, 

 fordelt paa 5 — 6 førskjelige fiskere. I tidligere tider skal der dog 

 være fisket meget mere i denne fjord; men dette fiske er blit mere 

 og mere indskrænket, fordi revene, søm ved dette fiske altid staar 

 paa fløt, stadig blev forstyrret dels av dampskibene, søm ofte rev 

 linerne istykker eller tråk dem børt fra deres plads, dels av drægge- 

 fiskerne, søm baade rev linerne istykker og ofte ogsaa stjal fisken. 

 Det samme gjælder ogsaa de fleste øvrige deler av Mjøsen, hvor 

 revfiske efter ørret har fundet sted. 



Fig. 69. Dræggefiskere fra Hamar (et tidligere og to nuværende ined- 

 lemnier av bestyrelsen for »Hamar fiskeriforening.» Monsen fot. 1916) 



Foruten i Bundefjorden foregaar ørretfiske med rever ogsaa paa 

 den sydlige del av Neslandet (væsentlig i mai), paa flere gaarder 

 paa Helgeøen, hvor der fiskes med død lagesild som agn, vistnok 

 væsentlig i juli, — utbyttet skal være ganske ringe — , flere steder i 

 Bingsaker, i Vardal og vistnok ogsaa nordenfor. Paa de sidst- 

 nævnte steder og i det hele tat i den nordlige del av Mjosen fiskes 

 endnu adskillig ørret med rever. Likesom i Bundefjorden foregaar 

 fisket her væsentlig tidlig paa aaret med krøkle som agn. 



. Omtrent samtidig med revfisket pleier dræggefisket at ta 

 sin begyndelse og er gjerne bedst i mai, men kan forøvrig foregaa 

 ogsaa til alle andre tider paa aaret, ogsaa midt om vinteren, bare 

 Mjosen er aapen. Til agn benyttes enten mort, laue eller krøkle, 

 som sættes paa en Eckersbergsluk eller store 15 — 16 cm. lange kun- 

 stige sluk: dewon, phantome eller andre blanke eller farvede sorter, 

 som av form og farve ligner de foran nævnte fiskearter. 



Til roingen under dræggefisket vælges smaa letrodde baater, 

 som tildels er konstruert specielt med dette fiske før oie. Bak i hver 

 baat pladseres 2 korte, stive stænger eller sprot, hver forsynt med 

 en kolossal træsnelle, hvorpaa kan øpruUes ca. 150 meter tyk, sterk 



