Nr. 2] MJØSENS FISKER OG FISKERIER 151 



derfor ganske meningslost at foreslaa nogen som helst fredning for 

 denne fiskeart i Mjosen eller dens tillopselver likesom heller ikke 

 for den i Vormen levende harrstamme. 



Krøkle (Osmerus eperlanus Lin.) 



Kroki e er denne fiskearts almindelige navn i Mjøstraktene, 

 likesom ved Randsfjorden og ved Tyrifjorden, De store eksem- 

 plarer kaldes ved Lillehammer ogsaa slom og ved Hamar 

 k r o k 1 e k j o r eller krokleslomme. 



Kroklen er vel kjendt fra alle deler av Mjøsen, særlig fra dens 

 indsig mot land i gytetiden om vaaren. Til andre tider av aaret 

 ser m.an litet til den, idet bare et og andet storre eksemplar faaes 

 paa dyptstaaende smaamaskede garn, særlig under lagesildfisket, 

 likesom en del landtrækkes med lagesildnotene ved Lillehammer 

 om hosten. Heller ikke ser man den nogen gang i overflaten av 

 våndet, naar undtages mider og en kort tid efter gytningen. I det 

 hele tat fører den en mere bortgjemt tilværelse end nogen anden 

 Mjosfisk, ninauget kanske blot undtat, og allikevel forekommer 

 den sikkerlig i uhyre mængde i Mjosen, hvad man faar et levende 

 indtryk av under dens masseoptræden i gytetiden. Da den saaledes 

 utenfor denne tid kun fanges leilighetsvis i ganske ringe mængde 

 lar dens tilholdssteder sig ikke med sikkerhet fastsætte. Efter min 

 erfaring mangler den hele sommeren igjennem paa ganske grundt 

 vand og nær land og findes heller ikke i de øverste overflatelag, 

 men forer allikevel, ialfald indtil den har naadd sin middelstørrelse 

 av 10 — 13 cm., for en meget væsentlig del et pelagisk levesæt, da 

 dens maveindhold hovedsagelig bestaar av pelagiske krebsdyr. 

 Formodentlig holder den til i noget dypere vandlag, ialfald adskillig 

 under våndets overflate. Delvis opholder den sig tydeligvis ogsaa 

 nær bunden, da de storre eksemplarer temmelig hyppig faaes i 

 lagesildgarnene i en dybde av 20 — 40 m. 



Den rent overveiende del av den krøkle som 

 fanges i Mjosen — jeg tror sikkert flere og nitti 

 procent — har en længde av ca. 9 — 1 3 c m., hvilken 

 størrelsesgruppe efter mine skjælbestemmelser maa antages at 

 betegne væsentlig første gytende aarsklasse: 3-aaringene (se fig. 

 71) — jeg bortser da fra at muligens ogsaa en liten del 2-aaringer 

 deltar i gytningen — . Ved siden derav faaes ogsaa storre, ja endog 

 meget storre fisker like op til den dobbelte længde; men disse 

 sidste utgjør merkelig nøk kun en ganske liten brøkdel av det 

 samJede fangstutbytte, ja de aller største eksemplarer paa 20 — 26 

 cm. optræder endog i et saa ringe antal at de ikke utgjør mere end 

 nogen faa pro mille av den samlede mængde gytende fisk. Av fig. 

 71 vil man faa et indtryk av denne 3-aars-gruppens overvegt i 



