238 HARTVIG HUITFELDT-KAAS [1916 



Engebretssøn, der var paa reise i Rom i 1523 — 24 og vistnok 

 har betragtet den som et varsel om Kristian IFs fordrivelse. 

 Olaus Magnus beretter vistnok om den samme sjøorm i 1555 

 og sætter den i forbindelse med «prælaternes forfølgelse» (1537), 

 itdfædrelandets undergang. Prof. G. Storm omtaler det i senere 

 ja gienfundne kart fra 1539 av Olaus Magnus der indeholder 

 en nøiere avbildning av sjøormen: like over for Hamars domkirke 

 mellem klipperne ved sjøen ligger den store orm og vrir sig, idet 

 den strækker gapet mot kirken. 



I 1834 berettet en mand, som rodde Fr. Hammerich over 

 Mjøsen om denne sjøorm (Brage og Idun, bind II). 



Peder Claussøn siger i Norges beskrivelse 1613, at i Mjøsen 

 «siges at vere en Orm, som lader sig see hoes en Øe i samme Vand, 

 dog iche offtere end Herre-schifftning eller stur Forandring sclieer 

 udj Riggedt, huorfor jeg ingenlunde troer, at det er en naturlig 

 Orm, uden hand bliffuer offtere seett. Han siges at vere heden 50 

 Alne lang, oe er seet iche mange Aar forleden.» 



Som varsel om Kalmar-krigen er vel betragtet den sjøorm, som 

 viste sig i Mjøsen 2 ganger efter 1610 og hvorom Michael An- 

 dersen Aalborg, sogneprest i Vang 1610 — 1626, beretter: 



«Et Monstrum findes der udi kaldet Søe Ormen har et heste- 

 hovet og er 20 å 30 faune lang, flytter iefnlig af Norden synder paa 

 betyder synderlig forandring naar dend sees. Saadan en loed sig 

 engang see ved den fæstning Hammar som laa og spillede paa een 

 Skiær uden for Bispegaarden, hvor hand med een piil af en staalbue 

 blev skudt, dog flod een halv vegsøe derfra til een øe hvor hans 

 aadsel foraarsagede støer svaghed. Dend har ladet sig see 3 gange 

 siden Ao 1610. Undertiden sees udi Miøs aarlogs Skibe Ryttere og 

 soldater. Over søen udhænger mangfoldige klipper med store 

 steenbukker.» 



Professor Gr. F. Lund der utga den gamle Hamarbeskri 

 velse i 1821 i Budstikken (bind II), siger: «Fra umindelige tider 

 tilbage beretter sagnet, at man i. Mjøsen har seet en stør søslange, 

 og sandheden heraf er i de seneste aar fuldkommen bekræftet.» 

 Sagnene om sjøormen lever fremdeles paa Oplandene, den kjendes 

 fremdeles og ansees som varsel om krig, (G. Storm). 



