IV ALEXANDER BUGGE OG FREDRIK SCHEEL [1916 



efter Ottilia Kane. Hr. Gaute var son av hr. Sven Galle, som 

 var gift med Kristine Kane, næstsoskendebarn til den barn- 

 løse Ottilia Kane. Hr. Gaute hadde sonnen Kristofer, som var 

 gift med Birgitte, en datter av den mægtige danske riksraad Klaus 

 Bille, slotsherre paa Baahus; ved hjælp av dette indflydelsesrike 

 svogerskap fik Kristofer Galle det store og indbringende Trond- 

 hjems eller Steinviksholms len, som han var forlenet med i aarene 

 1545—1552. Han dode i 1555. Enken levet endda i 1613 0. 



Kristofer Galle hadde sit len «paa regnskap» og var derfor plig- 



tig til hvert aar at avlægge regnskap over indtægter og utgifter. 



Et av disse regnskaper, for aaret 1548, er bevaret. Det er skrevet 



paa papir, indeholder 315 sider (ny paginering) folio, og er ind- 



bundet i skindbind. Paa forsiden er skrevet: 



Anno domini MDXLVHI 



Ghristofer galles Jntegtt paa Stenuigholm 



Frann Michaelis oe thiill Michaelis anno. . . .liX^) 



Michaelis eller Mikjalsmesse var 29. september. Regnskapet 

 skulde altsaa gjælde indtægterne i Trondhjems len for tiden fra 

 29. sept. 1548 til 29. sept. 1549. Men det blev avleveret i Kjoben- 

 havn lordagen næst elter Kristi Himmelfartsdag (d. e. Iste juni 

 1549) eller et par dager i forveien. Regnskapet gjælder altsaa i 

 virkeligheten for aaret 1548. 



Regnskapet indeholder en hel del interessante oplysninger og 

 vil, haaper jeg, engang bli trykt fuldstændig. 



Jeg kan nævne at vi av s. 121 kan se at det endda bodde Finner 

 eller Lapper i Finlierne i Snaasen. S. 121 indeholder: 



Fynneskatt y fynneliidt wdij Sparboens leenn. 

 Oluff ioensszon b. H mordskindtt. 

 End ein thember^) XI graaskindt. 



Under rubriken „peninge wpboret aff Capeller wthii Trond- 

 heims stiigtth" (s. 284) nævnes to kapeller som ellers er ukj endte: 

 ,,Offuerdals capell ij Stordalen" og „glasoy capell ij Nomeda- 

 lenn". Hvor det første har ligget, vet jeg ikke. Noget stedsnavn 

 Overdal kj endes, det jeg vet, ikke i St Jordalen. Glasoy maa 

 være Gladsoen, uttalt glasøia i Flatanger. Det heter derom i Nor- 

 ske Gaardnavne, B. XV, Nordre Trondhjems iVmt, 348: „Per- 

 sonn[avn] i Stedsn[avn] S. 90*) formodes det, at der har været et 

 ellers ukjendt Mandsnavn Glaår, som i Gen. kunde være første Led 

 i dette Navn ligesom i Glasøen i Edø og nogle flere Stedsnavne. En 

 anden Forklaring har O. R. (d. e. Oluf Rygh) givet i en haandskre- 

 ven Notis, idet han formoder, at det er en Sammensætning af sam- 



^) .Tfr. L. Daae, Nogle Bidrag til Bohuslens Hisiorie, Historisk Tidsskrift Sdie Hække, 

 Bind IV, 162 f. ; Norges historie fortalt for det norske folk IVi, 72 (citeres senere som 

 »Norgeshist.«). 



^) Det sidste aarstal ulæselig, men skal uten tvil være 154SI. 



^ Gl. norsk tinibr betyr 40 stj'kker. 



^) D. e. O. Rygh, Gamle Personnavne i norske Stedsnavne. 



