Nr. 5] LEDING I T.HJEM 1548. KKISTOFER GALLES REGISTER VII 



Av det ovenfor nævnte brev til Fredrik II ser vi at Bergen i 1562 

 gav 40 mark norsk i leding. Ledingsskatten i Trondh jerns by 

 utgjorde derimot 44 K> mark og 734 skilling. Av dette kan vi dog 

 ikke slutte noget om hvor stor Trondhjem var i forhold til Bergen, 

 ailermindst at de to byer var likestore. Andre sammenligninger 

 viser at Bergen var meget folkerikere. Slutningen av Kristofer 

 Galles register for Trondhjems by indeholder „Fatiig qwinners 

 Leding"; det regnes her op 37 „fattige kvinder", som har betalt skat. 

 Fra Bergen kjender vi en liste over „fattige qwinder", som betalte 

 skat i 152P). Tallet paa dem er 277, derav var dog nogen faa for 

 fattige til at betale nogen skat. Nu var det selvsagt i en handelsb}'^ 

 som Bergen forholdsvis mange flere enslige og lose kvinder end i 

 Trondhjem. Men disse tal taler likevel tydelig om at Bergen maa 

 ha hat flere ganger saa mange indbyggere som Trondhjem. Hvor 

 mange indbyggere Trondhjem virkelig har hat i første halvdel av 

 1500-tallet, er det vanskelig efter de opgaver vi nu har, at si noget 

 sikkert om, Dr. Arnold Ræstad sier i sit fortjenslfulde arbeide 

 „Kongens stromme" (s. 94): „Trondhjem har paa erkebiskop Olavs 

 tid neppe hat synderlig over 1000 indbyggere. Trondhjem var for 

 en landsby at regne". Som bevissted citerer han Zieglers „Scon- 

 dia" (pg. 24) og dennes ord om Nidaros „nunc in vici formam 

 redacta est«, Jacob Zieglers «Scondia" utkom første gang i 1532 

 og derpaa i 1536. Men det er som Ludvig Daae har vist, ingen spor 

 til at Ziegler virkelig har gjestet Trondhjem eller i det hele de 

 nordiske lande, og hans oplysninger om domkirken er feilagtige og 

 misvisende.2) Han kan derfor ikke brukes som kilde for folketallet 

 i Trondhjem. Kristofer Galles register gir bare tallet paa de skatte- 

 ydende indbyggere i Trondhjem. De er inddelt i tre klasser. 

 Forst kommer de egentlige skatteborgere. Deres tal er 224 — derav 

 21 kvinder — . Til denne klasse horte de som hadde eget hus eller 

 egen gaard i byen^) eller leiet eller fæstet hus for sig (som Michell 

 wdij Helliigszetther (Helgesæter ved Trondhjem), Derefter følger 

 i registret „Huszmendz Leding aff Trundhems Bj^". Til „hus- 

 mænd" blev regnet de som ikke hadde eget hus, men leiet hos 

 andre. Til „husmænd" regnedes saaledes „Biiorn y Erick Stend- 

 huggers gard"; Eriick steiinhogger nævnes selv tidligere i registeret 

 mellem forste klasse av skatteyderne. Likesaa nævnes mellem 

 „husmændene" „Henriick y Peers gard" og „Gwtthorm y Lasses 

 gard". Vi finder mellem dem navne som: Hustru Anne, Jacob 

 skomaker, Torleff skomaker og Arne brygger. To „husmænd" 

 betaler i 1548 dobbelt saa stor skat som vanlig. Disse er Pouell 

 Hollennder, vel en rik indf lyttet kjopmand, og Niels Lauerszonn; 



1) Norske Regnskaber og Jordebøger II, 617—632 ff. 

 -) Historisk Tidsskrift 2 R. B. VI, .331 ff. 



^) Registret nævner Anne i Horn og Asser i Horn mellem første klasse av skatteyderne 

 Hvis Horn er navn paa en bygaard, maa de ha eiet eller leiet hver sin del av denne. 



