x ALEXANDER BUGGE OG FREDRIK SCHEEL [1916 



skibsfart.^) Betydelig var dnne skibsfart endda ikke. I 1532 kom 

 „2 smaa Hollender skip" til Trondhjem; i juni 1533 vai det kom- 

 met 1 bojer fra Hoorn i NordhoUand.-) De tyske kjopmænd i Ber- 

 gen likte ikke dette, for fra gammel tid var det forbudt for utlæn- 

 dinger at seile nord for Bergen. De klaget i 1533 og paany i 1536 

 til hovedsmanden paa Bergenhus, Esge Bille. I oktober 1538 blev 

 endog en skipper, Gert Holck, sat under tiltale av raadet i Ham- 

 burg, fordi han hadde seilet til Trondhjem.'') Fredrik II gjentok 

 ogsaa forbudet for utlændinger mot at seile nord for Bergen.*) Om 

 det nj^ttet noget, tor dog være tvilsomt. lalfald ser det ut til at 

 utlændinger nu, like ens som under skibsfartens blomstringstid i 

 middelalderen — ned til omkr. 1310 — omgik forbudet ved at 

 bosætte sig i Trondhjem. I mandtalslisten for 1520 nævnes 4 Jyder 

 som borgere i Trondhjem; en Vendelbo (Søffuerin Wendelbo) var 

 raadmand i 1535.^) I 1548 er tallet av utlændinger vokset. For- 

 uten raadmanden Severin Vendelbo nævnes 2 mænd fra Fyn 

 (begge ved navn Jacob Fynnbo), 1 Hollænder (Pouell Hollender), 3 

 Skotlændere (Jogenn Skott, Hanns Skodtt og Oluff Skotte?) og 1 

 Sjællandsfarer (Seffuerin Siiellandsfar). En Tysker som nævnes 

 (Hendriick tysk) har derimot næppe været kjøpmand eller skipper, 

 men er kommet til Trondhjem i tjeneste hos Olav Engelbrektssøn.®) 

 Det samme var visst ogsaa tilfældet med de to Skotter; derimot 

 nævner registeret ikke Truls Jyde, som var raadmand i 1552.^) 



Vigtigere for Trondh jerns opkomst var det dog at borgerne her 

 ved kongebrev av 9. juli 1455 fik frihet til at kjope og sælge tillands 

 og tilvands overalt i Norge (at forne wore borger y Thrundhiem.. . 

 maa oe skala (!) fry oe whindrade kiøpa oe sælia till landt oe till 

 watnn i kiobstadernne oe lanndzbygdt, j huor thenom lyster j wortt 

 riige Norrige).^) Dog skulde den som vilde bruke dette fribrev, „att 

 minsta væra borghara j Thrundthiem oe boo oe wæra ther wyn- 

 therenn offiier oe wæra welluilger till landzens varnn, hvor 

 behouff kand gioris." 



Derved blev seilasen paa Nordland og Finmarken git fri. 



Jeg skulde snarest tro at fribrevet av 1455 bare stadfæstet gam- 

 mel sedvane. 



Av Venetianeren Piero Quirinis skildring av sit forlis ved Rost 

 og sin reise fra Lofoten i 1432, ser vi at ogsaa dengang, naar Vaage- 



1) DN. VIII n. 569. 



^) DN. X n. 646 (s, 683). Se ogsaa A. Bugge, Nidaros's handel og skibsfart i middel- 

 alderen, s. 26 (i Festskrift udg. i Anledning af Trondhjems 900 Aars .lubilæum 1897). 



^) Se Bæstad, Kongens strømme, 92 f.; Hamburgische Chroniken, hg. v. Lappen- 

 berg, 87. 



*) Jfr. Norske Rigsregistranter i, 71 (1544 



«) Søffuerin Wendelbo, DN. IX n. 623, XI n. 624. 



*) Jeg tror at han er identisk med den Henrik Tvsk som nævnes mellem erkebi- 

 skopens mænd i 1537 (DN. XII n. 571, s. 708"). 



') DN. XI n. 68, 



**) Norges gamle love, 2 række (1388—1604), andet bind I, s. 123. 



