XII alexandp:r bugge og fredrik scheel [1916 



har vistnok handelen like fra forst været drevet av de trondhjemske 

 utliggere. 



I det hele gir Kristofer Galles register indtrykket av at det i 1548 

 var mere skibsfart og handel i Trondhjem end i 1520. For- 

 uten Sofren Vendelbo og Sofren Sjællandsfarer, som begge var 

 kjøpmænd og skippere, og de utlændinger vi for har talt om, næv - 

 ner registeret av 1548 to skippere, skipper Hans og skipper Gunder. 

 Den sidste av disse nævnes ikke selv mellem skatteyderne, men bare 

 Per, som var i tjeneste hos ham (Per Huos skipper Gunder). Grun- 

 den maa være at Gunnar skipper i 1548 var ute paa reis. Han var 

 ellers en anset mand og nævnes i 1552 som raadmand.^) Det samme 

 maa ha været tilfældet med Truls Jyde (Truels Jiithe), der nævnes 

 som borger i Trondhjem i 1539 og som raadmand i 1549 og 1552.-) 

 — Ogsaa Paul Hollender var, ser vi av skibstoldlisten, kjopmand og 

 skipper. Det ser ut som om han har seilet til Holland med træ) ast. 

 Skibstoldlisten nævner ogsaa 2 andre Trondhjemsskippere, som 

 ikke opfores i ledingslisten, Peter Klauson og Gert Hollænder. 

 Ledingslisten nævner videre 7 styrmænd og 3 baatsmænd.^) I 

 mandtallet av 1520 nævnes derimot ingen skippere og baa^tsmænd 

 og bare 1 styrmand.*) Men at det ogsaa i 1520 fandtes skibe i 

 Trondhjem, ser vi av at mandtallet nævner en skibsbygger (Jon 

 skyffbygher).^) Omtrent alle skibene tilhorte dog vel i 1520 erkebi- 

 skopen og presteskapet. Især drev erkebiskop Olav Engelbrektson, 

 som før nævnt, ikke saa liten fredlig skibsfart, foruten at han 

 under de urolige tider hadde flere skib med hærm_ænd ombord. 

 Søfren Vendelbo og Sofren Sjællandsfarer stod begge i 1528 i tje- 

 neste hos erkebiskopen."*) Skipper Hans kaldes i et brev fra 

 Vincents Lunge til erkebiskopen „skipper Hans eder strengheit 

 skipper."^) — Han kapret, ser vi, et skib fra Leith, og den skotske 

 konge klaget over dette. — Siden traadte skipper Hans, synes det, 

 ut av erkebiskopens tjeneste og levet som utligger. Han nævnes i 

 1533 mellem andre mænd i Lofoten og Vesteraalen, som gav gaver 

 til erkebiskopen til hans reise til herremote! i Bud i Romsdal.^) 

 Vi ser av dette at alle de skippere, som nævnes i registeret av 1548 — 

 saa nær som Gunnar skipper — , fra først av har staat i tjeneste hos 

 erkebiskopen. Men efter indforelsen av reformationen — mulig for 

 — er de gaat over i privat virksomhet. Det samme er tilfældet med 

 de to Skotlændere som opfores i registeret, Jogenn Skodtt og Hanns 



1) DN. XI n. 680 



-) DN. XII n. 593, 628. 



3) I glossaret til , .Norges gamle love" 2. række bl, utg. av Taranger, oversa>ttes 

 bofø/jian med .,baadsmand", matros". Det er ikke helt rigtig. Ordet er laant fra hollandsk 

 og betyr ,,en som har opsigt med baatene". Det var i regelen bare 1 baatsmand om- 

 bord paa hvert skib. (Cfr. Hansisches Urkundenbuch IV n. 607, 609, anm. 3). 



") N. H. J. II 150=^ (Per Olsen stvremand). 



^) N. H..I. II 148M. 



6) DN. VIII s. 593. 



'■) DN. VIII s. .509 (n. .562). 



«) DN. X n 670 (s. 724'»). 



