Nr. 5] LEDING I T.HJKM 1548. KBISTOFER GALL ES REGISTER XIII 



Skoddl. De stod begge fra 1528 av i tjeneste hos erkebiskopen og 

 reiste i dennes ærende, særlig i handelsforretninger, utenlands — 

 til England og Skotland.^) 



De opadgaaende tider for handel og skibsfart kan dog ikke ha 

 været den eneste grund til at folkemængden i Trondhjem vokste 

 mellem 1520 og 1548. Vi kan ogsaa i bygderne i Trondelagen spore 

 en lignende opgang. Folkemængden, som siden Svartedøden og 

 især siden milten av 1400-tallet hadde gaat tilbake, tar paany til at 

 vokse, og odegaarder begynder at ryddes og bygges. Vi kan i løpet 

 av 1500- og 1600-tallet merke denne strømning rundt om i hele 

 Norge, men tidligst Nordenfjelds. Alt i anden halvdel av 1400-tai- 

 let, paa en tid da netop de fleste gaarder længer sydpaa i landet — 

 f. eks. i fjeldbygderne i Telemarken — blev lagt øde, begynder alt 

 saa smaat nyrydningen i Jemtland.^) Dronning Dorothea gir i 

 1471 sin ombudsmand i Jemtland i opdrag at overdrage kronens 

 „ødhe jørdher" til alle dem „søm them vele vpbygja oe wprydie".^) 

 Alt i 1470-aarene (fra 1473) tar nyrydningen i Jemtland fart og 

 fortsætter like til efter milten av 1500-tallet.*) Denne nyrydning i 

 Jemtland drives mest av bønder, men ogsaa av kronens tjeneste- 

 mænd. Da Olav Bagge i 1493 overgav kongsgaarden i Jemtland til 

 sin eftermand, fik han saaledes vidnesbyrd om at han havde 

 „iorddhen vpriith ok ter aker giorth som ikke hadde varit i mang ar 

 for honum ok iordhen myldt forbettradh."^) 



Paa Nordmøre horer vi ogsaa om nyrydningsarbeide alt før 

 1500. Det heter i „Aslak Bolts Jordebog" (s. 124): „Notandum anno 

 XCI° (0: 1491) post purificacionem bygde wj Asulffwe Asulfsyni 

 then ødegard Aass i liggendis vppa Surendals skoghen nædhen fore 

 Mosbrwn, at han bygge thet vpp swa mykit som er helfften ther vt, 

 en kanukena aghe andra helfftena, hafuer han loffuadh at vpbygga 

 thet, oe skal han haff ua then wr annath audhn som beiter Swinsaas, 

 ther agher spitalen j vi marka lagh, bygde wy honom triggia arda 

 maall fore vi øyre i tessa III aaren, oe sidhan giffuær han søm skel- 

 ligit er." Svinsaas — øverst i Rane sogn i Surendalen — nævnes 11590, 

 men er nu forsvundet.") Aass er rimeligvis Aasen i Rannes; gaar- 

 den nævnes ellers forst i 1643.^) Om nyrydningen er blit av varig- 

 het, er derfor uvisst. — I selve Trondelagen begyndte likeledes 

 nyrydningsarbeidet saa smaat alt i slutten av 1400-tallet. Fogden i 

 Guldalen under 2. febr. 1489 en ødegaard (oe gorth) Bødal (i Buda- 

 len) til Krake Hauksson og hans barn, slik at han forst om otte aar 



1) D\. n. 584, 589, 600, 635 (s. 656). 



') Jfr. A. Bugge, Hvorledes Vesttelemarken blev bvgget, Norsk folkekultur II, 61 ff. 



3) DN. XIV n. 112. 



■4) D. N. XIV n. 116, 118, 122 (1473-74), n. 276 (1520), n. 614 (1528), n. 660 (1529), n. 687 

 (1530), n. 822 (154.5), n. 834 (1549). XV n. 611, 620, 644, 646, III n. 1141 (1535). 



5) DN. II n. 973. — Alt i 1374 hører vi forresten om at fogden i Jemtland bortbygsler 

 2 ødegaarder i Undersaaker, som »længe hafwer a otlie lighal« (DN. III n. 390). 



8) Norske Gaardnavne, B.XIII, Bomsdals Amt, s. 420. 



') Sammesteds, s. 415 (g. n. 38). 



