XIV ALEXANDER BUGGE OG FREDRIK SCHEEL [1916 



skal betale leding, men ingen landskyld^). Nyrydningen tok dog 

 forst fart i det Trondhjemske, efterat reformationen var blit indfort 

 og Kristian III var blit konge i Norge. 31. jan. 1540 skriver kongeji 

 i et aapent brev til alle bonder og kronens tjenere i Trondhjems 

 erkebiskopsdomme,at han har faat vite „att ther skall liggie mannge 

 jordher ther offuer allt erchebiszchopsdomett som skulle ware 

 wbygthe och inghenn lanndskyld affgaar."-) Derfor tilbyr kongen 

 dem som vil „\vpthage och byggie szamme waare och kronannens 

 och stichtens ode jordher", at de og deres arvinger skal faa lov til at 

 Kyte og bruke disse mot de vanlige avgifter. I henhold til denne 

 kongelige forordning, hvorved kong Kristian har „wndt oe giffuit 

 allom theim som boendis ere ij Norgie y Trondhems stiet oe theris 

 arffuingom til euerdelig eignn all then ode marek, som the rydie oe 

 biigge wiile, som nw wnder fæfoedt ligger, oe skoug oppåa staar, oe 

 ingen landskiildt affgaar", i henhold dertil bygsler Kristofer Huit- 

 feldt, hovedsmand paa Steinviksholm paa kronens vegner odemar- 

 ken Lovseter i Melhus sogn til Peter Bartsker, raadmand i Trond 

 hjem (29. juni 1540).O "l5. jan. 1541 tillater Kristofer Huitfeldt 

 (lagmanden?) Olav Monsson at rydde, bygge og bruke for sig og sine 

 arvinger Smedestadt (nu Smistad) paa Leinstranden. 28. sept. 1545 

 bortfæster hovedsmanden paa Steinviksholm „then ode marek som 

 heder Twereeg. . . . paa Wpstrinden" (nu Tvereggen i Strinden) til 

 Erland Olson.*) I anden halvdel av 1500-tallet blev saa en hel 

 række odegaarder rundt om i Trondelagen — baade i Sondre og 

 Nordre Trondhjems amt og helt op til det sydligste av Helgeland — 

 ryddet og bj^gget.^) De ovrige deler av Norge kommer smaatt om 

 senn efter. Men sondenfjelds begynder egentlig nyrydning forst for 

 alvor mot slutten av 1500-tallet og tar ikke fart for efter 1600. Her 

 er ikke stedet til at prove at utrede hvad som kan være grunden til 

 at opgangen og veksten i folketal tidligst viser sig i det Trond- 

 hjemske og i Jem.tland. Jeg skal bare peke paa at nedgangen — 

 økonomisk og i folketal — ogsaa viser sig tidligere her i det nord- 

 lige Norge end i det sydlige. Mot slutten av vikingetiden var Tron- 

 delagen den gjæveste og folkerikeste del av Norge. Dette var uten 

 tvil grunden til at Olav Tryggveson bygget Nidaros og gjorde denne 

 by til hovedstad i sit rike. Endda paa 1100-tallet ser det ut som 

 om Trondelagen i rikdom overgik de andre deler av vort land. Jeg 

 skal minde om stykket i Frostatingsloven (IX k. 9) „0m det som 



^) DN. XI n. 257. Efler brevet skulde en nærmest tro at Bodal niaatte ligge i Singsaas ; 

 men der menes vistnok Budalen, som naboherredet Budalen har navn efter (Norske 

 Gaardnavne XIV s. 336). 



2) DN. XI n. 654. 



^) DN. II n. 1185. Peter Bartskjær nævnes merkelig nok ikke i registeret av 1548, men 

 derimot som raadmand i 1552 (Pettlur Basker). Han var vel fraværende. Mulig er det 

 hans hustru, som nævnes i registeret under navnet Bardskers ]Margreth«. 



■•) DN. II n. 1144. Efterat Erland Olsen har ryddet gaarden, sælger han den atter 

 i 1549 (DN. II n. 1150). 



5) Jeg holder paa med et arbeide om ødegaardenes historie, hvor jeg skal prøve 

 nærmere at vise dette. 



