IV ALEXANDER BUGGE OG FREDRIK SCHEEL [1916 



1570^). Syvaarskrigen sluttet jo snart efter, og de store skalte- 

 paalæg trængtes derfor ikke saa meget som for. Brevet av 1570 

 er rettet til «Borgemestere og Raadmænd udi Bergen». Det heter 

 der: «Vider, at, eftersom. I ved Eders Fuldmægtige have ladet 

 give os tilkjende, at naar vi lade vore Breve om nogen Skat ud- 

 gaae, da skrives og lægges I udi Skibeskat at mue den udgive med 

 Nordfarer og Andre, som bruge Seilads udi Nordlandene, endog 

 at I give Skat der af Byen baade for Eders Skibe, Handel og anden 

 Brug, hvorfor I underdanigst ere begierendes, at I med samme 

 Skibe [skat] mue blive forskaanet, hvorpaa vi Eder naadigst ikke 

 kunne forholde, at vi have ladet overveie den Leilighed, og ville 

 lade gjøre den Skik og Forordning, at I heretter med sam.me 

 Skibeskat ikke skulle besværes, men naar I heretter med nogen 

 Skat skulle komme os til Hjælp, ville vi med vort eget Brev Eder 

 derom lade besoge, hvad og bure meget sig samme Skat skal 

 belobe, saa I Eder deretter kunne vide at rette, og med Eders eget 

 Bud samme Skat fremskiklve», Nordlændingene maatte dog fremde- 

 les betale skibsskat. Almuen i Steigens lagmandsdomme klaget 

 24. april 1571 til kongen over undertrylvkelse og utsugelse av fog- 

 der og lensmænd og skrev bl. a.: «Sammeledis allernaadigste 

 konge, naar vi komme til Bergen med vor fiskeskatt, tha handlis 

 der med os fattige almue saare strengeligen, saa naar vi her til 

 hafue betalit vor skibeskatt aff vore skib oe iachter, og styremen - 

 dene deris hyre, tha er oe der paa Slottit saa streng vecht, at de 

 to parter aff al vor fracht bliuer der vdgiuit, oe vi nøie beholder 

 en tredie part igjen. Item vdi det neste forgangit aar, tha vilde 

 de paa Slottit icke anamme vor skibeskatt oe styremands hyre 



vecht, vden hver skiber oe styrem_and bytte sin fracht 



vdi to parter, oe førde saa begge partene frem, oe saa 



toge de som thet dem siuntes».^) 



Rimeligvis har denne klage nyttet; for vi lærer av konge- 

 breve fra 1572 at «vore Undersaatter Nordenfjelds udi vort Rige 



Norge udi fem næste efterfolgende Aar have bevilget at 



give os den ty vende Penge af hvis Vare, som nedfores til Ber- 

 gen».3) Det var saaledes ikke mange aar skibsskatten blev betalt. 

 Dette er grunden til at vi bare i ett bind av lensregnskaperne tin- 

 der en liste over dem som betalte denne skat. Derved faar denne 

 liste betydning. Den gir os et statistisk paalitlig billede av fiske- 

 handelen fra det nordlige Norge i 1563. Tidligere har man bare 

 kjendt tallet paa de nordlandske jægter i 1631, da det paa hver 

 jægt blev lagt en told av K- ort for hver «smal læst gods.»*) 



Skibsskatten gjaldt dog ikke bare Nordland alene. Av konge- 



1) Reg. I, 656. 



2) Mag. 1, 438 f. 



8) Reg. n, 9, 15, 18, 41 f. 



•*) Norges land og folk, Nordlands amt, udg. ved A. Helland, II, 283. 



