VIII ALEXANDER BUGGE OG FREDRIK SC HEEL ^[1916 



denn» ^). De aller fleste av disse hørte, ser vi, hjemme i Bergen 

 og seilet til Finmarken eller til Tromso len, derimot ikke til det 

 egentlige Nordland. Det samme har vistnok ogsaa været tilfæl- 

 det med de fleste av de nordfarere fra Bergen, som nævnes i regn- 

 skapet for 1563. Hanseaterne mente at retten til at drive seilas 

 med egne skibe paa det nordlige Norge stred mot Kontorets pri- 

 vilegier, og at det vilde være odelæggende for dette, om borgerne 

 i Bergen skulde faa lov til at seile paa Nordland og Finmarken. 

 Striden blusset op efter at Grevefeiden var slut, og det blev under 

 Kristian III og Fredrik II fort gjentagne forhandlinger om bor- 

 gerskapets ret til at utruste nordfarere. 1 Odense 1545 blev det 

 forelobig avgjort at borgerne i Bergen skulde ha ret til hvert a ar 

 at seile med 10 nordfarerskib til det nordlige Norge, men de skulde 

 bare gjore én reise om aaret og ild^e seile med skibene direkte fra 

 Nordlandene til Holland eller andre steder i utlandet, men forst 

 til Bergen med sine varer; borgerne i Bergen skulde videre ha 

 samme ret som Kontoret til at utruste nordfarere og handle med 

 dem^). Disse bestemmelser blev opretholdt ved kongebrev til Ber- 

 gen av 15. juli 1552 og 23. sept. 15543). I brevet av 1552 er det 

 tilføiet (§ 1): «doch sollen die von Bergen kein frombde gesel- 

 schaft annhemen in die hantirunge zu Norden». Ved recessen i 

 Odense mellem Danmark-Norge og Hansestæderne av 25. juli 1560 

 blev det endelig fastslaat at borgerne i Bergen i kraft av sine gamle 

 privilegier hadde ret til at seile nord og syd i Norge og til at ut- 

 rede nordfarere, dog skulde de i første 12 aar ikke drive denne 

 seilas med mere end 24 skib *). Det antal skib — 24 — som her 

 blev fastsat, blev for det forste ikke overholdt. Det ser vi av 

 regnskapet over skibsskatten i 1563. Siden blev det derimot ander- 

 ledes. Mellem Mikaeli 1566 og Mikaeli 1567 seilet bare 22 fartoier 

 fra Nordland til Finmarken ^). Men i 1569 klager indbyggerne i 

 Finmarken til kongen over at «Borgerne udi Bergen nu paa nogne 

 Aar med deres Seilads og store Mersskibe have dem fortrængt 

 og deres Næring og Bjering belaget, saa at de med deres Skibe, 

 som Landet af Arilds Tid have opholdet, ikke kunne have nogen 

 Fremgang» *'). 



Om Trondhjemsborgernes seilas og handel paa Nordland og 

 Finmarken har vi alt talt i indledningen over ledingsskatten fra 

 Trondhjem i 1548. Trondhjems ret til at handle paa Nordlan- 

 dene grundet sig paa Kristiern Fs fribrev av 1455, som tillot «at 

 forne wore borger y Thrundthiem, huer oe alle, oe huer for sick, 

 maa oe skala frij oe whindrada kiøpa oe selia till lanndt oe till 



^) Norske Regnskaber og Jordebøger II, 605—609. 



2) Recessen er trvkt i Danmark— Norges Traktater 1523—1750, udg. av S. Laursen, B. I 

 650 IT., § 2-3. 



8) Sammesteds, 658., 662 f. 



•*) Sammested, 635 § 1. Jfr. Ræstad, Kongens Strømme, s. 97. 



") Norske Mag. II, ;i2. 



•') Norske Rigsreg. I, 612. 



