Nr. 6] REGNSKAP OVER SKIBSSKATTEN AAR 1563 XVII 



stcnn Kruiise. Melleni skipperne moter vi videre prester som 

 ]nester Elling (d. e. mester eller magister Elling Pedersson [Oxe?], 

 sogneprest til Rodoy)/) hr. Harild og mester Christopher.-) Videre 

 moter vi kjopmænd som ikke bodde paa Helgeland, men i Bergen. 

 Mellem dem er Jorgen Holste, som maa være den samme som Jor- 

 gen von (van) Holst som i 1558 og 1569 nævnes som gaardeier i 

 Bergen.^') Ogsaa Glauus HoUennder, som jeg ellers ikke kan iden- 

 tificere, har rimeligvis været en kjopmand i Bergen. Endel av 

 jægtebrukerne nævnes ogsaa efter gaardene eller værene, der de 

 hodde, saaledes Siurd paa Sannd (d. e. Sande i Vik sogn, Bronnoy), 

 og Hermenn po Moe (Mo i Bronnoy). Den sidstes son, Jon Her- 

 menson paa Mo, undertegnet Nordlændingernes klage av 24. april 

 1571.*) Om de har været honder eller leilændinger, kan ikke av- 

 gjores. 



Alt ialt har efter dette tallet paa jægter og fartoier i Nordland 

 — fra Helgeland og nord til Tromso — været: 21 i Vesteraalen 

 og Lofoten, 24 i Salten, 12 i Trumsen len, 22 i Senjen len, 5 i Ande- 

 nes len og 27 i Helgeland, tilsammen 111. I 1631 var det i Nord- 

 landene 100 jægter paa tilsammen 603'/i2 læst. Jægtebruket maa 

 saaledes være gaat litt tilbake i slutten av 1500-og førstningen av 

 1600-tallet. I denne tid var jo i det hele fattigdommen og noden 

 i Nordland paa sit storste, som vi bl. a. kan se av «Den norske 

 So»'^) og Schonnebols «Lofotens och Vesteraalens Beskriffuelse 

 1591».«) 



Fisket utenfor kysterne av Finmarken slog paa 1500-tallet godt 

 til. Folk strommet til paa alle kanter, og ved kysterne og paa oerne 

 vrimlet det av folk. De Nordmænd som var bosat der, tok selv 

 til at utfore sin fisk. Men her motte de konkurranse baade fra 

 utlændinger, især fra Engelskmænd, og fra indbyggerne i Bergen 

 og Trondhjem. Utlændingernes handel paa Finmarken fik dog 

 aldrig saa stort omfang at den blev til skade for landet. Mere 

 skadelig for Finmarken blev Trondhjems- og især Bergensbor- 

 gernes handel. Paabudet om at utlændinger ikke maatte seile 

 nord for Bergen til Nordland og Finmarken blev indskjærpet, og 

 al seilas fra Finmarken blev forbudt, hvis ikke skipperne forst 

 seilet til Bergen med sine varer. Det heter i kongebrev av 11. april 

 1562: «Som borgerne udi Bergen dennem beklage, at fremmede 

 skibe, som ikke hore under kronen, begynde at seile norden om 

 Bergen, og somme saa vidt som til Finmarken og siden derfra til 

 Holland, og derfor mene, at hvis denne seilads skulde blive ved 

 magt, da var de og deres bye ganske bedervede, og formaaede 



*) Higsreg. I, 531, Mag. I, 258 anm. 



-) Jfr. Mag. I, 295, 328 (samme mand?). 



3) Mag. I, 498^ Rigsreg. I, 632. 



-•) Mag. 1, 440. 



'^} Norsk Magazin II. 



'^) Hist.-topogr. Skrifter, udg. af Gustav Storm. 



