XVIII ALEXANDER BUGGE OG FREDRIK SCHEEL [1916- 



hverken at gjore Hans kongl. niajestæts eller rigets tynge, — saa 

 skal herefter ingen udlændiske skibe seile norden om Bergen, og 

 ei heller nogle skibe seile af Nordland eller Finmarken med deres- 

 fiskevare til Holland eller andetsteds, forend de har været der til 

 (;): til Bergen) med samme nordlandske vare, efter den afsked som 

 derom gik til Odense mellem os og de tyske stæder og borgerne 

 1560» ^). Forbudet mot at seile til utlandet fra Finmarken blev 

 gjentat i 1568 -). Efter denne tid begyndte det at gaa tilbake med 

 Finmarken. Indbyggerne der klaget, ser vi av et kongebrev av 

 9. febr. 1569^), over «at Borgerne udi Bergen nu paa nogen Aar 

 med deres Seilads og store Mersskibe have dem fortrængt og deres. 

 Næring og Bjering belaget, saa at de med deres Skibe, som Landet 

 af Arilds Tid have opholdet, ikke kunne have nogen Fremgang. . . . 

 Udi lige Maade beklagede de, at naar de komme til Bergen, mue 

 de leie Huus hos Borgerne og holde al Byens Tynge og Besværing 

 med dem undtaget Skat alene, men naar Borgerne af Bergen 

 komme i Nordlandene, holde de aldeles ingen Tynge med dem, 

 og begjeret derfor, at de maatte blive holdet ved slige Friheder^ 

 som de have havt af Arilds Tid, og at de af Borgerne i Bergen ikke 

 derimod skulde besværes». Kongen bestemmer nu: «1. Forst at 

 forne vore Undersaatter udi Bergen skulle herefter med deres Skibe 

 besoge Nordlandene og Finmarken og der bruge deres Kjobmand- 

 skab og Handel, efter deres Privilegiers Lydelse og den Afsked og 

 Reces, som blev oprettet og gjort udi vor kjære hr. Faders, salig 

 og hoilovelig Ihukommelse, og udi vor Tid. 2. Udi lige Maade 

 skulle og vore Undersaatter udi Finmarken mue bruge deres Sei- 

 lads med deres Skibe, eftersom sædvanlig! har været, dog 

 skulle hverken af Parterne mue fore did udi Finmarken noget 

 Speceri udi deres Skibe, og hvilken som ville fore 01 did ind udi 

 Landet, skulle have deres halve Lad med Mel og Malt, paa det at 

 Landet med gode Vare og nodtorftig Underholdning kunde blive 



bespist 4. Og hvis de til deres Skat skulle udgive med Leding 



og anden Tynge, skal det og holdes paa begge Sider baade med 

 Borgerne af Bergen udi Finmarken og med de Finmarker til Ber- 

 gen, eftersom her til sædvanligt været har». 



I 1562 maa handelen og skibsfarten fra Finmarken endda ha staat 

 i sin fulde blomstring. Tallet paa fartoier er vel ikke saa stort; 

 men de synes at ha været storre end Nordlandsjægterne. Vi har 

 for nævnt at ombord i en Finmarksfarer som forliste i 1562 var 

 det 37 personer. Vi ser ogsaa at Finmarksskipperne betaler storre 

 skibsskat end jægteskipperne fra Nordland, op til 63 vaag. Skatten 

 blev betalt av 13 skippere, derav var de 8 bare skippere og hadde 

 styrmand ombord; resten var baade styrmand og skipper. Des- 



') Norges land og folk, Finmarkens amt H, 757; Piii-stad, Kongens strømme, 98 f. 



=) Mag. 1, 492. 



= 1 l^iesreg. J, 612 ff. 



