Nr. 6] REGNSKAP OVER SKIBSSKATTEN AAR 15G3 XXI 



kong: maij: breff therpaa och wdj Throndhiem med borgernne 

 ochVdj anden frij almindelige marckeder. Ey heller maa nogenn 

 aff Throndhiems borgere handle eller wandle eller kioffsla wdj 

 Bergenns och Gullethings laugesogner Bergenns borger thill for- 

 prang wdj nogenn maade, menn i Norlandenn och Finndmarckenn 

 werre for thenum beggj huer thierris beste ther wdtinden mett 

 handell, wandell och kioffmandzskaff att bruge, effter som the best 

 kmide» ^). Oslo-recessen hindret dog ikke at Bergenserne ogsaa 

 siden sokte at konkurrere med Trondhjemsborgerne paa de omraa- 

 der som var tildelt disse^). Regnskaperne over skibsskatten oply- 

 ser selvfolgelig ikke noget om dette eller om fisken blev sendt til 

 Bergen eller Trondhjem. Men et par navn som Olav kjældersvend 

 og Per stolsvend synes nærmest at peke paa Bergen. 



Fra Sondfjord, Nordfjord og Sunnmore blev fisken utfort til 

 Bergen, fra Romsdal gik den til Trondhjem »). Skibsskatten blev 

 fra Sondfjord betalt av 12 og fra Nordfjord av 26 skippere, som 

 alle samtidig var styrmæncj. De betalte «till sinn halffue fractt» 

 fra 1 og 2 pund og op til 34 og 1 vaag fisk. De kan følgelig bare 

 være kommet til Bergen i ganske smaa jægter, meget mindre end 

 Nordlandsjægterne. Saa godt som alle skipperne i Sondfjord og 

 Nordfjord maa ha været bonder, saa nær som kanske Poel Islenn- 

 der i Sondfjord, som mulig var son til fogden Peter Islænder i 

 Sogn ved 1520*). Litt storre betydning hadde fisket paa Sunn- 

 more. Skibsskatten herfra indbragte 55 vaager og 1 pund fisk imot 

 9y> vaag fra Sondfjord og 16 vaag og % pund fra Nordfjord. Skibs- 

 skatten fra Sunnmore blev betalt av 33 skippere og skibseiere, bare 

 én av disse hadde en anden til at føre skibet og var vel ikke selv 

 ombord, nemlig «her Siurd y Herroe», presten til Heroerne. — 

 Prestegjeldet laa til 1747 som præbendekald til Vor Frue Kirke 

 i Trondhjem ^). — Et par skippere betalte ogsaa, ser vi, «til sin 

 (halve) hyre» og ikke til sin halve fragt og eiet vel ikke selv den 

 jægten de forte. To stykker betalte 4 vaag fisk i skat, to betalte 3 

 vaag, men de fleste betalte bare 1 — IH vaag, saa jægterne kan 

 ikke ha været store. De fleste av skipperne var bonder og næv- 

 nes efter gaardene sine. Men nogen maa ha været kjopmænd, 

 saaledes Jachop Skotte. Foruten hr. Siurd til Heroy finder vi 

 endda en prest mellem skipperne, nemlig hr. Olav i Borgund (her 

 Uluff po Borgenn). 



Skibsskatten fra Romsdcd blev betalt av 14 skippere som alle 

 samtidig var styrmænd. — I 1632 fandtes bare 10 jægter i hele 

 Romsdals fogderi, saa tallet er gaat noget ned i mellemtiden.**) — 

 Skatten var omtrent som fra Sunnmore, fra 4K til 114 og 1 vaag 



1) Dombog for 1580, s. ni f. 



2) .Ifr. Yngvar Nielsen, Hergen, 350. 



■') Jfr. Oslorecessen av S. juli 1580; Ra'stad, Kongens strømme, 90. 



■*! Norske Regnskaber og .lordeboger II, 81, 538, 540 o. fl. 



•') Norske Gaardnavne, B. XIII, Romsdals amt, 36. 



") Norges land og folk, Romsdals amt, II, 868. 



