22 ROLF NORDHAGEN [7 



fald delvis forklare at de storste oer ligger paa rad langs 

 «halvoens» østrand, og kanske ogsaa at de ved isskuringen frem- 

 bragte morfologiske eiendommeligheter her har kunnet persistere. 



I tidsrummet efter strandflatens dannelse kunde man tænke sig 

 at Frooene har ligget under havets niveau i lange tider, og at bræn- 

 dingen senere ikke har magtet at paavirke dem i nogen større grad, 

 heller ikke atmosfærilierne. 



Nu, denne utredning faar staa ved sit værd; den er ialfaid et 

 forsok paa en naturlig forklaring. Forøvrig haaber jeg at en geolog 

 engang vil ta sig en tur til Froan (særlig til Sauo og Kunna) og 

 studere ogruppens øverflateformer, som synes mig meget karak- 

 teristiske og interessante. 



Paa Frooene har jeg ogsaa fundet adskillige flytt-blokker 

 av fremmede bergarter, bl. a. gronlige skifre som minder om Trond- 

 hjemsfeltets bergarter, amfiboliter o. a.^) Om disse er ført ditut 

 under istidene, eller fragtet paa drivis under den sidste istids 

 avsmeltningsperiøde (Frohavet var sikkert dengang fyldt av drivis), 

 er det umulig at avgjøre. 



Mens egnene omkring Trondhjemsfjorden er relativt godt under- 

 søkt i kvartærgeologisk henseende, er dette ikke tilfældet 

 med øene og skjærgaarden utenfor denne. Under mine excur- 

 sioner paa Frooene har jeg desværre hat liten tid til at studere disse 

 forhold. — Hvor hoit den marine grænse ligger derute vites 

 ikke. ØYEN har imidlertid i sit sidste arbeide Fra det trond- 

 hjemske^) beregnet en høide av 40 m. for Froan kapel, ved hjælp 

 av den fundne gradient for strækningen Ilsviken — Ørlandet. — Nu 

 er den høieste ø derute bare 49 m. (Kunna), de fleste naar ikke 

 engang op til 35 m. Hvis derfor det nævnte tal er rigtig, har bare 

 Kunna stukket op over havflaten; og selv øm en marin grænse paa 

 40 m, senere vil vise sig at være for hoi, saa har nøk Frooene den- 

 gang allikevel neppe været andet end nøgen ubet3'^delige grunder, 

 i høiden en samling lave skjær som blev øverspylet av havet. 



Det blev mig fortalt av folkene i Froan at de hyppig traf paa 

 skjælavsætninger under tørvstikningen, ofte langt inde paa 

 øene. Bunden av myrene skulde i en række tilfælder ha været fin 

 skjælsand. Dette viser ogsaa at øene har ligget dypere nedsunket i 

 tidligere tider. — Sommeren 1915 gjorde jeg et par fund som kaster 

 nøget lys øver de senere avsnit av den postglaciale tid; om dennes 

 ældre perioder kan jeg ingen oplysninger gi. 



'"I Paa Nordø fandtcs der nogen meget eiendommelige blokker som 

 var rikt fossilførende, og som vistnok er av jurassisk alder; de inde- 

 holdt en række muslinger, snegler, helemniter o. a. Jeg haaber at 

 kunne gi en nærmere beskrivelse av fundet ved en anden anledning. 



-) 1. c. p. 289. 



