32 ROLF NORDHAGEN [7_ 



litet tjern; d^n er ikke bemerket paa de andre oer, men var 

 almindelig paa Frøya. — >yu, alle disse sidst omtalte hydrofyter og 

 de associationer hvori de indgaar, forbereder dannelsen av 

 myrene og er altsaa landdannende, Efter dansk terminologi 

 maa de henføres til »rørsumpen» (Warming^) eller »dynd- 

 engen» (Mentz'^), men begge disse navn, isærdeleshet det sidste 

 klinger ikke videre godt paa norsk. 



B. Myrer. 



Omkring det aapne vand grupperte der sig myrer, som altsaa 

 repræsenterte et mere fremskredent stadium i gjenvoksningspro- 

 cessen. Imidlertid kunde disse ogsaa opstaa ved en forsump- 

 ning, paa steder hvor våndet viste tendens til at stagnere i 

 undergrunden, eller hvor det sivet utover skraanende terræng. 



Til en begyndelse gav disse myrer et temmelig broget indtryk. 

 SphagnetaogAmblystegieta optraatte ofte paa en tilsyne- 

 ladende tilfældig og lite lovmæssig maate; undertiden fandtes de i 

 kaotisk blanding. En anden vanskelighet laa i myrenes beskedne 

 størrelse. Ti mens der paa den ene side var en vrimmel av dem, saa 

 var paa den anden side de enkelte associationer ofte rent miniatur- 

 mæssig utviklet, paa grund av det smaagrøpete,uavladelig vekslende 

 terræng. En tredje vanskelighet skyldtes brændtorvdriften,somfuld- 

 stændig hadde ændret store strækningers fysiognomi, og som derfor 

 bevirket at det faldt vanskelig at danne sig en klar forestilling om de 

 primære tilstande paa stedet. Ja, paa enkelte oer i Mausund hadde 

 folk tat torv nærsagt overalt, saa der var de oprindelige vegetations- 

 førhold næsten ikke bevaret noget sted. — Sauø og en del andre 

 øer i Froan var mest uberørt, og her føretok jeg da en del under- 

 søkelser av myrenes plantesamfund. 



1. Sphag'neta. 



Vi vil begynde med Sauotjernets associationsserie. Dette 

 laa paa Sauøs østside i nærheten av hovedgaarden, ikke langt fra 

 sjøen, og var en av de største aapne vandansamlinger i hele oræk- 

 ken. Det hadde en ganske eiendommelig form, hvilket vil fremgaa 

 av den vedføiede kartskisse. 



Det hadde intet tilløp og heller ikke noget markeret avløp, 

 ialfald ikke i sommertiden. Men i de fugtigere perioder av aaret 

 (høst og vinter) gaar det over sine bredder, og der render da ganske 



1) Plantesamf. p. 136. 



^) Studier over danske mosers recente vegetation, Botanisk Tidsskrift, 

 Kjøbenliavn 1912. B. 31, p. 237. 



