1916] PLANTEVEKSTEN PAA FROØENE OG NÆRLIGGENDE ØER 33 



sikkert vand fra det ovre høiereliggende tjern og ned til et mindre, 

 smalt bassin, som ligger en 2 — 3 m. lavere. Der optraatte nemlig 

 flere stripeformede partier utklædt med Amblystegicr paa skraa- 

 n ingen mellem de 2 vand, og disse markerte den vei som det 

 nedsivende vand felger. 



Sauøtjernet. Fig. 3. 



Tjernet kan deles i 2 deler, paa figuren merket A og B, 

 Avdeling A var tydeligvis ifærd med at gro igjen; her fandtes en 

 rik plantevekst baade ute i våndet og særlig ved bunden av den 

 nordvestlige del. Her hadde til og med vegetationen bygget en bro 

 tversover vandf laten og avstængt et mindre, inderste bassin. Engang 

 i tiden har denne nordvestlige arm været meget længer; jeg vil 

 nævne et eksempel som belyser dette. Indenfor det lille avsnørede 

 bassin igjen fandtes der en Sphagnum-myr, som gik helt ind til 

 foten av de steile klipper paa siderne. Tæt ind til den bratte 

 bergvæg fandt jeg i den ellers temmelig faste myr et lite rektan- 

 gulært parti (3 X 0,75 m.^), som hadde aapent vand^). I dette 

 vokste en overmaade indfiltret, tæt masse av Sphagnum obtusurn 

 og Hypnum fluitans, bare med spidsene stikkende op over vand- 

 flaten. — Dette parti viste tydelig at tjernet engang har gaat saa 

 langt ind som til denne klippeside. Paa grund av dennes stup- 

 bratte forløp paa stedet, har der været store hindringer i veien for 

 tilvoksningen; forholdet er akkurat det samme som det jeg omtalte 

 for de vandfyldte erosionskanalers vedkommende. Stedet er derfor 

 litt efter litt blit omvoksel fra siderne og gror nu forst igjen. (Nogen 

 destruktion av myrens overflate paa dette sted, kan der ikke 

 være tale øm. Vi har her ikke med de saakaldte regenera- 



'^) Avmerket paa kartet med x. 



