40 ROLF NORDHAGEN [7 



m o o r, 2) W a 1 d og ^) F 1 a c h m o o r-Sphagna efter artenes 

 forhold til kulsur kalk. De forste er meget omfindtlige selv over- 

 for en ringe kalkgehalt i jordbunden eller grundvandet; F 1 a c h- 

 m o T-Sphagna derimot kan taale betragtelige mængder, mens 

 W 3.1 d-Sphagna indtar en intermediær stilling, i) 



Mens «1 a v m o s e n s» vand er næringsrikt, ofte med betydelig 

 kalkgehalt, og er i bevægelse slik at der ikke blir stagnation i under- 

 grunden, er «h o i m o s e n s» substrat og grundvand yderst 

 nærings- og kalkfattig; det har tendens til at stagnere, der tilfores 

 lite eller intet friskt vand fra omgivelsene, og humussyregehalteii 

 er stor. 



Hvad Sauotjernet og dets omgivelser angaar, saa skulde jeg 

 anse det for høist sandsynlig at undergrunden og grundvandet 

 paa stedet er meget kalkfattig. I sommertiden er våndet ogsaa 

 stagnerende; der er intet tilløp, intet avløp. Våndet i tjernet 

 hadde ogsaa en brunlig farve, tydende paa hoi humussyregehalt. 

 Disse forhold forklarer vistnok at Sphagneta er fremherskende 

 paa stedet. Hele associationsserien har ogsaa mange likhetspunk- 

 ter med «h o i m o s e n s» plantesamfund, men der er ogsaa adskil- 

 lige forskjelligheter tilstede. 



Mentz har i sit arbeide : » Studier over danske 

 mosers recente vegetationx-) opfort en lang fortegnelse 

 over de arter som i Danmark karakteriserer høimosen. Hvis vi 

 nu sammenligner floraen i Sauøtjernserien med Mentzs liste, 

 saa er der ganske god overensstemmelse, og denne blir endda 

 bedre hvis vi tar Carsten Olsens'^) arbeide tilhjælp. Der er 

 neppe mere end 8 arter: 



Nardus stricta Rumex Acetosa 



Anthoxanthum odoratum Montia fontana 



Juncus filiformis Euphrasia officincdis 



Polygonum uiviparum Galium palustre 



fra Sauotjernet søm ikke regnes til høimoseplanterne av de nævnte 

 forfattere. Men disse 8 spiller, naar Nardus undtas, en uvæsentlig 

 rolle i de associatiøner hvori de forekommer. Alle de vigtigste 

 arter i vor serie optrær i danske høimoser. 



Nardus anføres av Mentz som en typisk græsmosse»- 

 plante, om den end synes at optræ førtrinsvis paa nærmgsfottig 

 bund.*) 



1) cfr. ogsaa: Melin, Elias: Sphagnologische Studien in Tiveden 

 Arkiv for Botanik 1914. 



2) Botanisk tidsskrift. Bind 31, p. 177—449. Cfr. p. 411 og 413. 



^) Vegetationen i nordsjællandske Sphagnuin-moser. Botanisk tids- 

 skrift, 1914. 34te bind. Iste hefte. 

 *) 1. c. p. 317. 



