1916] PLANTEVEKSTEN PAA FROØENE OG NÆRLIGGENDE ØER 45 



Imidlertid fandles der ogsaa andre smaaflækker ved tjernets 

 bred som staar g r æ s m y r e n nær, men disse var noget vanskeli- 

 gere at forståa end den sidst nævnte. Langs den ostlige arm, hvor 

 stranden næsten overalt var sterkt skraanende, optraatte disse 

 pletter temmelig almindelig. Her er et eks. 3 m.^: 



E. Juncus filiformis IV F. Montia fontana III 



Anthoxanthum odoratiim III Trifolium repens III 



^'arclus stricta III Cornus suecica III 



Eriophorum angiistifolium III Lotus corniculatus II — III 

 Luzula miiltiflora III Carex Goodenoughii II 



Rumex Acetosa II — canescens II 



Lychnis flos cuculi II Salix aurita II 



Polygonum viviparum II 

 Viola pahistris II 

 Vacciniiim uUginosum II 

 Trientalis europæa II 



G. Sphagniim squarrosum IV 

 cymbifolium IV 

 Aulacomnium paliistre III 



Altsaa en i forhold til sin ringe størrelse, ret artsrik association. 

 Plantematten laa like i vandkanten, ca. 1 dm. hævet over vand- 

 speilet og krummet sig ut i våndet. Bolgeslaget hadde tunget 

 matten ul, om end ikke meget. Fjeldgrunden anstod allerede 

 1,5 — 2 dm. under overflaten og var jevnt skraanende indad. — 

 Hvorfor optraatte der nu en saadan vegetation paa dette sted, 

 hvorfor ildie et Sphagnetum av samme type som ellers langs 

 bredden? Naar tjernets vandstand er hoi, dældces flækken ialfald 

 delvis av vand, og selv om sommeren vil den under sterk blæst 

 overskylles av bolgerne; men våndet vil straks rende tilbake igjen 

 paa grund av undergrundens skraaning; det vil ialfald ikke stag- 

 nere. Jordbunden blir derfor paa dette sted «friskere», mere gjen- 

 nemluftet og mindre rik paa humussyrer end tilfældet er paa de 

 lokaliteter som dækkes av typiske Sphagneta. Dette maa vist- 

 nok være aarsaken til at flækken bar en fra omgivelsene avvikende 

 plantevekst. — Disse smaaflækker var friskt grønne og ofte sterkt 

 avbeitet av kjorne, og dette har antageligvis influeret noget paa 

 artssammensætningen. 



I det hele tat var det meget interessant at se hvorledes vegeta- 

 tionen langs tjernet varierte fra sted til sted i det smaa, med 

 associationer utviklet rent en miniature, men overalt bestemt av 

 underlagets og grundvandets forhold. I denne forbindelse maa jeg 

 ogsaa omtale endda et par smaa partier til, som voldte mig 

 adskillig besvær. Den ene flæk laa et stj^kke fra tjernets rand og 



