50 ROLF NORDHAGEN 



Blandt de subdominerende arter er særlig Carex pulicaris og 

 stellulata bemerkelsesværdige. — Foruten de i tabellen opregnede 

 arter fandtes følgende planter indenfor associationen: 

 Aera cæspitosa II Salix aurita II 



Juncus Leersii II — lapponum, 2 meget smaa buske 



— Gerardi II — myrsinites, liten 5 busk med modne 



kapsler. 

 Ulmaria pentapetala II — nigricans, 1 liten busk. 



De 3 sidstnævnte Salices er kun bemerket paa denne ene lokali- 

 tet i hele det undersøkte omraade! Ogsaa Juncus Gerardi s og 

 Carex incuruas optræden er paafaldende, idet disse ellers bare 

 vokste paa strandkantene. Da myren laa like i havets niveau og 

 nær stranden, er det ikke udelukket at disse 2 arter er minder fra 

 en tid da halofile associationer (antageligvis stranden g) beher- 

 sket stedet. 



Byggende paa dette Caricetum optraatte der nu videre: 



3) Tuer, med en beslegtel men artsrikere vegetation, der des- 

 uten hadde et mindre hydrofilt præg. Jeg noterte artene paa 10 

 tuer og analyseresultatet findes i tabellens rubrik III (tallene mul- 

 tipliceret med 10). Den karakteristiske mos var her Calliergon 

 sarmentosum. — Den association hvorpaa tuerne hvilte, gik utad i 

 myrens periferi gradvis over i 



4) Lyn gh eden, idet Hylocomium triquetrum og proUferuni 

 indfandt sig og med dem litt efter litt hele lynghedens plante sel- 

 skap. — Jeg er ogsaa tilbøielig til at tro at tuerne likeledes med 

 tiden vil faa den samme skjæbne; Potentilla erecta, Empetrum, 

 Vaccinium uliginosum, Cornus, Trientalis, spiller jo allerede en 

 vigtig rolle i deres plantedække, og disse er alle lynghedevekster. 



Forøvrig fandtes der ogsaa indenfor omraadet flere Sphagnum- 

 polstere, med Sphagnum squarrosum, cymbifoUum og acutifolium 

 og med et plantedække svarende til visse stadier i Sauotjern- 

 serien. Disse polstere hadde tendens til at svelle utover og vil 

 vel engang erobre store deler av terrænget. Men ogsaa da vil 

 climax bli 1 y n g h e d e n. 



De ovenfor beskrevne Amblystegieta maa henføres 

 til «g r æ s m o s e n» eller «1 a v m o s e n». Artslisten stemmer 

 ogsaa meget godt med den som Mentz^) anfører fra danske 

 moser. — Aarsaken til græsmyrens tilstedeværelse paa denne loka- 

 litet maa søkes i undergrundens forhold. Det er ikke udelukket 

 at der anstaar skjælsand i bunden (som paa den nærliggende 

 Sauo-val), og i saa tilfælde maa marken være kalkholdig. Paa 

 den anden side var grundvandet i myren ikke stagnerende, men 

 hadde et tydelig avløp ned mot stranden. Dog viser tilstedevæ- 

 relsen av Sphagnum-polstrene at dræneringen ikke er helt effektiv. 



. ^) 1. c. p. 305—306. 



