1916] PLANTEVEKSTEN PAA FROØENE OG NÆRLIGGENDE ØER 83 



man skal tilskrive storst betydning: vindens mekaniske paakjen- 

 ding, havssaltet, eller fordampningen. Alle 3 faktorer griper jo ind 

 samtidig. Men efter hvad jeg saa, er jeg ikke i tvil om at den 

 forste maa tillægges meget stor betydning. Den mekaniske vind- 

 virkning alene synes mig at være tilstrækkelig til at frembringe de 

 resultater jeg iagttok. Naar man ikke ser noget lignende i de 

 landsdeler som er fjernet fra kysten, saa kommer det simpelthen 

 derav at storme av den voldsomhet aldrig forekommer i indlandets 

 skogdækkede regioner, ialfald ikke i sommerhalvaaret; paa grund 

 av de topografiske forhold faar stormen aldrig slik magt. I skjær- 

 gaarden derimot er der intetsomhelst vern. — Paa den anden side 

 anser jeg det for hoist sandsynlig at saltet ogsaa spiller en 

 fremtrædende rolle. Men det er vanskelig at bevise det. Hvad de 

 ovenfor nævnte planter angaar, som vokste ved Maaos strand, saa 

 kan deres odelæggelse tydes som et resultat av saltstænket, der maa 

 ha været ganske intenst under stormdagene. Men hvorfor var da 

 bare disse hoie arter med det store «vindfang» skadet, mens de 

 smaa var uforandret? Sjorokket dusjer jo utover allesammen. 

 Planterne vokste nær stranden, og man kan like godt tænke sig at 

 det er sjosproitens mekaniske virkninger som har været avgjørende; 

 våndet (brændingen) har sikkerlig pisket stengler og blader mot 

 strandvoldens stener, frem og tilbake ustanselig, hvilket nødven- 

 digvis maa fore til en mere eller mindre fuldstændig maceration. — 

 Graebner nævner i sin »Lehrbuch der Pfianzengeographie» (p. 

 225) at han i august maaned har set «frossent» potetesgræs paa 

 Helgoland, og forklarer dette som en følge av den sterke for- 

 dampning i stormveir: til våndets fordampning kræves varme, og 

 denne taes fra planten selv, som altsaa forfryser. For Helgoland 

 har jo et saa mildt klima at nogen frost i ordets almindelige forstand. 

 o: lav lufttemperatur, skulde være udelukket, — Forholdene i 

 Froan, Mausund og paa Helgoland er altsaa helt analoge. Jeg har 

 imidlertid liten tro paa at denne Graebner's forklaring er den 

 rette. Fænomenet k a n ialfald helt naturlig paa anden vis. 



Paa bladene av Betula odorata fra Sorburø har jeg iagttat nogen 

 eiendommelige brune pletter, som ved forste oiekast mindet 

 adskillig om angrep av sop. Lignende flækkete blader er imidler- 

 tid beskrevet fra kystfrakter ogsaa i andre land, og har spillet en 

 ganske stor rolle i diskussionen om havklimaets indfh^delse paa 

 vegetationen^). Hansen forklarer dem som fremkommet ved 



^) cfr. Hansen, Ad.: Die Vegetation der ostfriesischen Insehi etc. 

 Darmstadt 1901. 

 — » — Experimentelle Untersuchungeii iiberdie Beschå- 



digung der Blåtter durch Wind. (Flora B. 93. 

 1904). ' 

 Bernbeck: Der Wind als pflanzenpathologischer Faktor. Inaugural 

 Diss. zu Bonn. Stuttsart 1907. 



