90 ROLF NORDHAGE N [7 



ensstemmelse hermed var utbredelsen av de halofile planters 

 samfund ubetydelig. Ikke desto mindre fandtes der repræsentanter 

 for en række forskjellige typer, hvorav flere op viste adskillige træk 

 av interesse. 



A. Brakvandsdammer. 



Av saadanne var der ikke mange. Paa Sauos sydside laa der 

 en 2 — 3 smaa grunde dammer med gruset bund; denne var dækket 

 av et tæt lag med diatoméer. I vandskorpen laa en hel del grøn- 

 alger og f lot, tildels halvraatne. Dar var ogsaa fleresteds meget 

 livlig bakterievirksomhet. I disse dammer vokste Riippia rostellata 

 i talrike eksemplarer, rent associationsdannende, og rikt fruktifi - 

 cerende. Desuten fandtes Potamogeton filiformis i store mængder. 

 Lignende smaa bassiner saa jeg ogsaa paa Nordo. 



I Halten var der nogen smaa pytter like ved husene, som havet 

 naadde op til ved springflod. I disse var der en rigdom paa alger 

 og bakterier, desuten bemerket jeg her Ranunculus sceleratus, som 

 forovrig ogsaa optraatte paa myrer (Sauo). 



B. Strandsump. 



En saadan fandt jeg bare paa Nord o. Paa nordvestsiden av 

 denne o gik der ind en lang smal bukt av havet, og indenfor denne 

 igjen laa der en del brakvandsdammer, hvorav den ene, som laa 

 længst borte fra stranden, var storst. Disse vandansamlinger, som 

 repræsenterte de sidste rester av en tidligere indgaaende havarm, 

 kommunicerte med den nævnte bukt ved en rende, og ved spring- 

 flod forsynes de med sjøvand gjennem denne. 



Omkring den inderste dam, hvis vand vistnok bare var svakt 

 saltholdig, og som var ca. 50 m. lang og 30 m. bred, grupperte der 

 sig meget vakre associationer med utpræget zonær anordning. 



Dammen laa i en flatbundet liten «dal», med hovedretning 

 SØ — NV. Hvad underlaget paa stedet bestod av, vites ikke. Hist 

 og her stak fjeldgrunden frem i dagen, men ellers var terrænget 

 ganske flatt helt ind til de steile klipper paa siderne. Dette tyder 

 paa al der kanske anstaar skjælsand i bunden, at der n\uligens har 

 været en «val» paa denne lokalitet. Våndet var ikke særlig 

 dypt, neppe nogensteds over 1,5 m. Dammen maa oiensynlig 

 før ha været meget større, for i den sydlige ende var gjenvøksningeji 

 i fuld gang. Vindretningens indflydelse kunde ogsaa spores paa 

 dette sted, men billedet var her meget utydeligere end paa Sauo. 

 Breddene var for det meste jevne, ikke videre uttunget. Ute i 

 våndet fandtes en 



